Spelling suggestions: "subject:"livsmiljö"" "subject:"livsmiljön""
1 |
Flygstaden Märsta, vision och verklighet : - Märstas planering sett ur ett aktörs- och livskvalitéperspektivIsaksson, Caroline January 2006 (has links)
<p>Uppsatsen utgår från Märstas historiska bakgrund med fokus på perioden 1950-1970-talet. Mycket i Sverige präglas av miljonprogrammet under 1960-1970-talet och Märsta är ett exempel på detta. Å andra sidan är Märsta ett resultat av 1950-talets planering för en storflygplats vid Halmsjön. Märsta framstod i denna planering som en servicestad i anslutning till flygplatsen.</p><p>Mitt syfte med uppsatsen är att undersöka hur aktörerna Märsta kommun, Märstadelegationen och regionplanekontoret arbetade med Märsta och använde den generalplan och den vision som utarbetades av Carl-Fredrik Ahlberg, professor i stadsbyggnad och arkitekt. Som geograf och Märstabo ger jag även min bild av Märsta som livsmiljö. Fokus i uppsatsen är att se hur Professor Ahlbergs vision följts upp i planeringen av Märsta och även att se till aktörerna inom kommunen och hur Märsta upplevs idag. En viktig del uppsatsen är att se hur Märsta, med tanke på boende och livsmiljö, upplevs av mig själv och min familj.</p><p>Min studie innehåller kvalitativt material med egna observationer och intervjuer där jag delger information om Märsta. Källmaterial från kommunala planer och nuvarande Översiktsplaner.</p><p>I efterhand kan jag peka på att arkitektens idéer misslyckades i Märsta. Märsta är delvis ett exempel på miljonprogrammet och de funktionalistiska värderingarna. Jag anser att Märsta är en ort i sin utveckling med en ansvarig arkitekt som hade stark framtidstro och fallenhet för estetik som resulterar i Märstas bebyggelse. En man med makt fick chansen att visa sina kunskaper i en liten landsortskommun och leva ut sina visioner från papper till verklighet. I den här uppsatsen har jag reflekterat över detta som lever i Märsta och att dagligen se resultatet av hans byggnadsprojekt.</p>
|
2 |
Flygstaden Märsta, vision och verklighet : - Märstas planering sett ur ett aktörs- och livskvalitéperspektivIsaksson, Caroline January 2006 (has links)
Uppsatsen utgår från Märstas historiska bakgrund med fokus på perioden 1950-1970-talet. Mycket i Sverige präglas av miljonprogrammet under 1960-1970-talet och Märsta är ett exempel på detta. Å andra sidan är Märsta ett resultat av 1950-talets planering för en storflygplats vid Halmsjön. Märsta framstod i denna planering som en servicestad i anslutning till flygplatsen. Mitt syfte med uppsatsen är att undersöka hur aktörerna Märsta kommun, Märstadelegationen och regionplanekontoret arbetade med Märsta och använde den generalplan och den vision som utarbetades av Carl-Fredrik Ahlberg, professor i stadsbyggnad och arkitekt. Som geograf och Märstabo ger jag även min bild av Märsta som livsmiljö. Fokus i uppsatsen är att se hur Professor Ahlbergs vision följts upp i planeringen av Märsta och även att se till aktörerna inom kommunen och hur Märsta upplevs idag. En viktig del uppsatsen är att se hur Märsta, med tanke på boende och livsmiljö, upplevs av mig själv och min familj. Min studie innehåller kvalitativt material med egna observationer och intervjuer där jag delger information om Märsta. Källmaterial från kommunala planer och nuvarande Översiktsplaner. I efterhand kan jag peka på att arkitektens idéer misslyckades i Märsta. Märsta är delvis ett exempel på miljonprogrammet och de funktionalistiska värderingarna. Jag anser att Märsta är en ort i sin utveckling med en ansvarig arkitekt som hade stark framtidstro och fallenhet för estetik som resulterar i Märstas bebyggelse. En man med makt fick chansen att visa sina kunskaper i en liten landsortskommun och leva ut sina visioner från papper till verklighet. I den här uppsatsen har jag reflekterat över detta som lever i Märsta och att dagligen se resultatet av hans byggnadsprojekt.
|
3 |
Våra värdefulla platser : En studie av bildpedagogik som ger elever möjlighet att påverka sin livsmiljö / Our valuable places : a study of the education of visual arts that gives students tools for raising awareness of their own and our common places.Bjerstedt, Louise January 2021 (has links)
I denna studie undersöks ungdomar i gymnasieålders användning – och upplevelse – av sina egna samt våra gemensamma platser. Detta ska i förlängningen undersöka huruvida man med bilddidaktiska metoder och verktyg kan medvetandegöra ungas rätt till insyn och påverkan i demokratiska processer som har inflytande på förändringar av våra gemensamma platser.Undersökningen har gett två ungdomar möjligheten att med engångskamera fotografera de platser som de själva ansett vara av värde, eller extra mycket använda under det senaste året.
|
4 |
Sinnesintryck i staden : Hur stadsmiljön kan bidra till att tillgodose människans behov av behagliga sinnesintryckBülow, Alice January 2023 (has links)
Människor har ett behov av att uppleva behagliga sinnesintryck. Genom att stimulera samtliga sinnen i omgivningen kan människor känna välmående och knyta an till sin livsmiljö. Människan hämtar information om omgivningen genom sina sinnen och därigenom påverkas sinnena av den fysiska miljön. I dagens stadsplanering utformas livsmiljöer främst för att tillgodose synsinnet. Detta innebär att andra sinnesintryck inte tas hänsyn till i samma utsträckning, trots att sinnena hörsel, lukt och känsel är väsentliga för att kunna erbjuda invånarna berikande platsupplevelser som främjar välmående. Detta kandidatarbete syftar till att undersöka sinnenas betydelse för platsupplevelsen och hur sinnesintryck kan användas inom stadsplanering för att skapa mer trivsamma livsmiljöer. Metoden kvalitativ textanalys används för att undersöka sinnenas påverkan i stadsmiljön och hur dessa faktorer kan användas för att planera för människors välmående. Resultatet presenteras i ett antal universella designprinciper som används för att ta fram ett gestaltningsförslag i Tullparken, Karlskrona. Genom metoden sensory notation framgår Tullparkens nuvarande sinnesupplevelser och vilka sinnesintryck som är önskvärda respektive icke önskvärda i förslaget. Tillsammans med designprinciperna utformas ett förslag som syftar till att förbättra sinnesupplevelsen i Tullparken och därigenom bidra till besökarnas känsla av välbefinnande och trivsel.
|
5 |
Frivilliga organisationers betydelse för välfärden : En studie av projektet God Livsmiljö i Uppsala kommunPrstojevic, Katarina January 2005 (has links)
<p>In the beginning of the nineties there was a change in how the voluntary sector was perceived, and the significance of their work became reevaluated and more acknowledged. As a result, this sector gained a new and higher interest. The changes and downsizing in the welfare state with economic crises, due to political cutback, made the politicians look fore new solutions. One solution is to encourage cooperation between the public sector and the voluntary sector in order to handle the different needs of individuals.</p><p>Uppsala community and the voluntary sector are working closely together within a project called “God Livsmiljö”. The purpose of the project is to work for a better quality of life for elderly people and dysfunctional persons, as well as for the ones who are nursing family or someone close at home.</p><p>The aim of this paper is to investigate if the cooperation between the community in Uppsala and the voluntary sector contributes to the social welfare in Uppsala.</p><p>This essay is conducted through a qualitative case study. I have used a method based on interviews combined with four selected theories which explain the voluntary sector from different perspectives. My results show that the voluntary sector’s contribution to the welfare through the project is of importance. Furthermore, the work of the voluntary sector can be seen as complementary, more on a human level, to the service delivered by the community. There has proved to be no competition between the two sectors. This study shows that the emerging of a strong voluntary sector not mainly is an effect of downsizing of social welfare. There could also be an explanation to the voluntary sector as a reaction to the change of family structure in the modern society.</p>
|
6 |
Spontanlek utanför sandlådan : En studie om gaturummets utformning / Spontaneous play outside the playground : A study of the streetscapes designLund, Josefin January 2021 (has links)
Gaturummet är en viktigt mötesplats för både större och mindre händelser. I takt med den ökande mängden biltrafik i planeringen och modernismen har gaturummet som mötesplats fått mindre plats i stadsplaneringen. De sociala värdena är en viktig faktor för barns uppväxt och påverkar deras fysiska och mentala hälsa. Vad en stad ska tillföra till invånarna har förändrats under årens gång och barns möjlighet till lek i det offentliga rummet har förändrats. Det är också en central del i uppsatsen där stadsmiljön påverkar barns möjlighet till spontanlek. Barnperspektivet har blivit mer centralt inom planeringen i samband med att barnkonventionen blev svensk lag i januari 2020 (Regeringskansliet 2020). Lagen har medfört att det finns regleringar för barns rättigheter i planeringen och det är inte längre endast rekommendationer. Barnperspektivet behöver ta hänsyn till barnens rörelsefrihet och möjliggöra för en trygg och lekfull miljö. Genom en kombination av kvalitativa intervjuer och kvalitativ innehållsanalys kommer uppsatsen beröra olika delar av planeringsprocessen. Detta för att få en bild av hur Bollebygd kommun och Uppsala kommun vill planera centrummiljön och vad deras vision är för barn i stadsplaneringen. Uppsatsens syfte har varit att studera hur gaturummets utformning kan skapa sociala arenor. Uppsatsen har ett fokus på hur utformningen kan främja spontanlek i det offentliga rummet och hur barnperspektivet tas i beaktning i planeringen. Utifrån en socialkonstruktivistisk ansats kommer uppsatsen att besvara tre frågeställningar för att uppnå syftet med uppsatsen. Hur planerar Bollebygd kommun och Uppsala kommun för spontanlek? Hur praktiserar Bollebygd kommun och Uppsala kommun barnperspektivet i planeringen? Hur kan den urbana miljön påverka sundare livsstilsvanor för barn? Resultatet visade att det är svårt att planera för spontanlek i gaturummet, främst på grund av trygghetsaspekten. Vårdnadshavare begränsar barnens rörelsefrihet för att skydda mot trafikfaror och det är svårt att i planeringen eliminera den rädslan. Uppsala kommun hade ettiiexempel på en ”sommargata” som var avstängd för biltrafik. När biltrafiken begränsades började fler människor vistas där och det blev en ökad rörelse och barnen sprang mer fritt än innan. Sociala värden är viktiga att främja för att skapa livliga gaturum och att initierar till lek är positivt för barnens hälsa. Gaturummet är en social arena för lek och kreativitet och det krävs inte mycket för att göra det möjligt. För att planera för spontanlek är det av stor betydelse att förstå hur den uppstår för att kunna främja introduktionen till lek. Barnperspektivet fungerar som en grund för att uppnå en hållbar stad. Staden blir tillgänglig för de flesta genom att ta hänsyn till barnen i staden. Kommunerna har kommit olika långt med barnperspektivet i planeringen och studiens resultat visar att det är svårt att motivera barnperspektivet i planeringen. Det är dock problematiskt att hävda barnperspektivet och ibland handlar det snarare om projektledarens preferenser än utrymmet barnperspektivet får i planeringen.
|
7 |
Bostadsområde utanför innerstan : Sicksackvägen utvecklas under två perioder av bostadsbrist / Residential area outside the inner city : Development of Sicksackvägen during two periods of housing shortageViding, Annika January 2023 (has links)
The article is a study of how the living environment is formed and expressed in a selected residential area in Sätra, a district outside Gävle. The district has been designated as national interest for the cultural environment with motivation for the overall solution of the urban plan with mixed house types and different forms of ownership and comprehensive traffic separation. Subjects for the study and the site observations are delineated through the physical and geographical boundaries of Sicksackvägen, an area with rental housing. The area was built during years when housing shortage was high in 1965-1970, the residential buildings are adapted to natural ground with older pines. The northern part of the area is owned by the public utility, while the southern part owns by a private company. During the current period of the 2020s and the prevailing housing shortage, Sicksackvägen is being densified with three blocks consisting of Kombo houses, described as prefabricated apartments put together in different house forms.The study focuses on how the physical space is experienced with the support of plans, program documents and articles for further understanding of the experience and interpretation of the place. Sicksackvägen is studied out of a sociological perspective, three concepts are focused during the investigation segregation, participation and ecosystem services and how they are connected with the development of the area.
|
8 |
Staden; “ett epicentrum av småskaliga åtgärder” : En kvalitativ studie om temporära åtgärders påverkan på det offentliga rummetAhlgren, Jennifer January 2024 (has links)
Temporära åtgärder är ett alltmer begynnande fenomen inom samhällsplanering. I den här studien undersöker jag betydelsen av temporära åtgärder som kommunal planeringsstrategi för gestaltning av offentliga rum. Studiens syfte studeras genom att undersöka vad temporära åtgärder medför till ett planeringsideal som genomsyras av permanent planering i det offentliga rummet, hur tid och platsidentitet uppfattas samt hur samhällsplanerare beaktar medborgares åsikter vid planeringen av temporära åtgärder. Med utgångspunkt i teorier som rätten till staden, nyliberalism och platsens själ och essens, undersöker jag temporära åtgärders påverkan på gestaltningen av offentliga rum. Metoden utgörs av semistrukturerade intervjuer med samhällsplanerare inom både offentlig och privat sektor. Studien har identifierat att samhällsplanerare har som ambition att nyttja metoden för att revitalisera offentliga rum genom god gestaltning, som planeringsstrategi riskerar dock temporära åtgärder att följa ett nyliberalt planeringsideal som prioriterar attraktivitet över mänskliga behov. Resultatet tyder på att metoden möjliggör för att långa planeringsprocesser kan frångås för att på ett snabbare och mer flexibelt sätt kunna möta förändrade behov. Temporära åtgärder har således en stor betydelse inom samhällsplaneringen och utgör ett komplement till den permanenta och långsiktiga planeringen.
|
9 |
Inte bara hus som hus : Ett underlag till diskussion kring ett lämpligt innehåll i en samtida arkitekturpolitik i Lidköpings kommun / Not Just Houses as Houses : A basis for discussion about a suitable content in a contemporary architectural policy in Lidköping municipalityWennstam, Lisa January 2022 (has links)
Under 2018, mitt i en global miljökris, en nationell ökning av sociala klyftor och segregation, accepterade den svenska regeringen en ny nationell arkitekturpolitik, Politik för Gestaltad livsmiljö (Policy for Designed Living Environment). Politiken är förankrad i en marknadsekonomi och förmedlar olika strategier för hållbar utveckling. De sträcker sig från social hållbarhetsteorier om inkludering och tillgänglighet, ner till resurshantering, lokalt hantverk och återvinning av byggmaterial. Politiken är ett resultat av en förändrad förståelse för arkitektur, arkitekturpolitik, arkitekten och hans eller hennes roll, eller som teoretiker Kaminer och Kossak skulle hävda: roller. Detta arbete i Hållbar samhällsplanering och stadsutformning utforskar och presenterar vad som kan vara ett relevant innehåll i arkitekturbestämmelser i Lidköpings kommun. Det är resultatet av en dokumentstudie som innehåller den svenska nationella arkitekturpolitiken, lokala tolkningar av den i 12 kommuner över hela Sverige och Lidköpings kommuns Stadsutvecklingsplan för staden Lidköping. Samt, en enkät och en utökad dialog i form av en designworkshop med sex ungdomar i Lidköping om Lidköpings framtid. Detta projekt syftar till att stödja utvecklingen av lokala tolkningar av den svenska nationella politiken, och fungera som en bas för diskussion kring ämnet arkitekturpolitik i Sverige. / In 2018, in the midst of a global environmental crisis, a national increase in social gaps and segregation, the Swedish government accepted a new national architectural policy, Politik för Gestaltad livsmiljö (Policy for Designed Living Environment). The policy is situated in a market economy and conveys different strategies for sustainable development. They range from social sustainability theories of inclusion and accessibility, down to resource management, local craftsmanship and recycling of building materials. The policy is a result of a changing understanding of architecture, architectural politics, the architect and his or her role, or as theorists Kaminer and Kossak would argue, roles. This Master’s degree project in Sustainable Urban Planning and Design explores and puts forth what could be a relevant content in an architectural policy in Lidköping municipality. It is the result of a document study containing the Swedish national architectural policy, local interpretations of it by 12 municipalities across Sweden and Lidköping municipality’s City plan. As well as a questionnaire and an extended dialogue in the shape of a design workshop with six teenagers in Lidköping about the future of their town. This project aims to aid the development of local interpretations of the Swedish national policy, and, act as a base for discussion on the topic of architecture politics in Sweden.
|
10 |
Kära barn, det här handlar om din barndom : 9 vuxna berättar om sina erfarenheter av en utsatt barndom och samhällets insatserSkog, Emilia, Karlsson, Karoline January 2013 (has links)
The aim of this study is to describe and analyze how adults who grew up in an exposed habitat experienced their upbringing and society's efforts and how it affected them in adult life. The method that we used was qualitative interviews. This method has given us a rich material, we believe. The results were analyzed by means of the theory we used and past research in the field. All of our respondents have in common that they were insecure in childhood. And everyone has had negative consequences of their childhood into adulthood. All respondents noted that what has been significant in touch with society´s effords has been to feel seen and listen to. The results of our study and past research in this area shows that it is important to pay attention to children in distress early to avoid negative outcomes in adulthood and that preventative measures are important. Other result from our study was that children and their experiences need to be taken seriously and to strive for continuity in the work.
|
Page generated in 0.0312 seconds