Spelling suggestions: "subject:"miljömässiga"" "subject:"miljömässigt""
1 |
Redovisning av miljömässigaleveranser och returer : En litteraturstudie och granskning av svenska handelsföretagspresentation av leveranser och returer i sinahållbarhetsredovisningar / Reporting of environmental deliveries and returnsJansson, Clara, Andersson, Alexander, Oskar, Lindström January 2021 (has links)
Syfte: Syftet med denna studie är undersöka hur litteraturen kännetecknarmiljömässiga leveranser och därefter koppla det till hur handelsföretagredovisar detta i sina hållbarhetsrapporter. Vidare syftar studien på attundersöka om det finns några brister i hållbarhetsredovisningarna samt tafram förbättringsförslag på hur de kan utvecklas i framtiden avseendemiljömässig hållbarhet.Metod: Studien är kvalitativ och bygger på en systematisklitteraturgenomgång samt textanalys. Studien har genomförts med kritiskrealism som synsätt och antar ett deduktivt angreppssätt. Data har samlats ingenom en litteraturgenomgång och genom hållbarhetsredovisningar från2019 och 2020, vilka har samlats in genom ett icke-sannolikhetsurval.Slutsats: Resultatet av studien har vuxit fram från den teoretiskareferensramen samt empiriskt insamlade data från hållbarhetsrapporter.Litteraturgenomgången av miljömässiga leveranser och returer visade att detkrävs gröna strategier och distributionsnät med energisnålare fordon,regleringar och tidsfönster för när och var leveranser får göras i stadskärnor,samt att returtransporter måste motverkas redan innan produkten har såltsgenom kvalitetskontroller, samt att företag blockerar användare medonormala returbeteenden. Det framkom även av studien atthållbarhetsredovisningar brister i vissa aspekter på grund av att inget tydligtramverk finns gällande utformning och innehåll. Vidare föreslås ett antalförbättringsförslag för hållbarhetsredovisningar, såsom ett standardiseratramverk för innehåll och ett antal gröna nyckeltal som möjliggör för bättretransparens och trovärdighet i redovisningarna
|
2 |
Fysisk aktivitet och den byggda miljön / The impact of the built environment on physical acivityAdolfsson, Maria, Hellström, Mimmi January 2016 (has links)
Inledning: Trots vetskapen om vikten av fysisk aktivitet rör männiksor på sig allt mindre, vilket kan bero på ändrade förutsättningar i samhället. En väletablerad faktor, som påverkar intresset för att vara fysisk aktiv, är den byggda miljön. Syftet med litteraturöversikten är därför att beskriva vilka faktorer i den byggda miljön som främjar fysisk aktiviet hos vuxna kvinnor och män. Metod: Uppsatsen utgår från metoden litteraturöersikt och är baserad på tio vetenskapliga originalartiklar. Resultat: Genom analyser av de tio vetenskapliga artiklarna kunde fyra teman urskiljas; tillgänglighet till cyckel- och gångvägar, avstånd till grönområden och parker, miljömässiga faktorer och faciliteter samt antal parker/grönområden och deras areal. Diskussion: Faktorer som lättillgänglighet till cykel- och gångvägar, litet avstånd till grönområden och parker samt faciliteter i den byggda miljön visade sig främja rörelse. Även antal parker/grönområden och deras areal gynnade fysisk aktivitet hos vuxna kvinnor och män. Några resultat visade dock andra utgångar där avståndet till gröna ytor samt att antalet parker inte var av signifikant betydelse för fysisk aktivitet.
|
3 |
Barns ordförrådsutveckling : -en litteraturstudie om faktorer som påverkar barns ordförråd / Children´s vocabulary development : A literature study about factors that influence children´s vocabularyGårdman, Susanne, Blom, Carina January 2017 (has links)
Syftet med denna studie är att belysa faktorer som påverkar barns ordförråd. För att barn ska kunna tillgodogöra sig undervisning i klassrummet är det viktigt att de har ett basordförråd som byggs ut under skoltiden. I läroplanen nämns begreppsbildning i nästan alla ämnen och därför är det av stor vikt att lärarna är medvetna om vilka faktorer som påverkar ordförrådet för att möjliggöra att barns ordförråd fortsätter att utvecklas. Studiens resultat baseras på 13 vetenskapliga undersökningar som främst hittats genom manuell sökning i referenslistor. De artiklar som använts i studien var peer review granskade. Analysen av undersökningarna resulterade i fyra huvudfaktorer som kan påverka barns ordförrådsutveckling, dessa faktorer är samtal, högläsning, tyst läsning och socioekonomisk status. Basordförrådets storlek påverkas främst av hur vårdnadshavare samtalar med barn och det antal ord som barn möter under sitt första levnadsår. Genom högläsning får barn möta många nya ord vilket har visat sig ha en positiv effekt på samtliga barns ordförrådsutveckling. Den tysta läsningen gynnar bara de som redan har ett rikt ordförråd och flyt i sin läsning. Flera av forskarna finner att det finns ett samband mellan barnens ordförrådsutveckling och den socioekonomiska statusen de växer upp i. Vår avslutande reflektion av studiens resultat belyser vikten av att lärare tar del av vad forskningen visar angående samtalet och högläsningens betydelse för ordförrådets utveckling. Speciellt viktigt är det att lärare kompenserar ordförrådet för de barn som växt upp i språkligt fattiga miljöer. För att dessa barn ska få samma förutsättningar att utveckla sitt ordförråd som barn som växer upp i en språkligt rik miljö får, behöver lärare vara medvetna om vilka faktorer som påverkar barns ordförråd. Ett rikt ordförråd ger barn förutsättningar att lyckas i skolan och fungera i ett demokratiskt samhälle.
|
4 |
Miljömässiga beteenden: Är det skillnad på vad vi gör och vad vi anser att vi bör göra? -Fallstudie över sophanteringen i ett bostadsområde i Norrköping. / Environmental behaviour: Is there a difference between what we say and what we do? -A case study of waste management in a residential area in Norrköping, Sweden.Rådmyr, Carolina, Wolinder, Tina January 2004 (has links)
<p>Det framgår av en mängd opinionsundersökningar att vi svenskar ser oss som miljömedvetna. Ett sätt att värna om miljön är att källsortera. I kvarteret Topasen 1&2 i Norrköping har det införts källsortering i miljörum på gården men möjligheten att använda sopnedkasten finns kvar. I denna uppsats undersöks med hjälp av intervjuer och en enkät vad som styr de boendes val av sopsystem samt hur hyresgästerna påverkas av att kunna välja. Uppsatsen syftar till att undersöka om de boende i området gör så mycket för miljön som de tycker att de borde göra samt om deras beteende stämmer överens med vad de säger att de gör. Av undersökningen framkom bland annat att de flesta hushållen som deltagit i undersökningen ser sig själva som miljömedvetna samtidigt som det är få som källsorterar fullt ut eller tänker på miljön när de handlar dagligvaror. Många av de boende svarade att de skulle kunna göra mer för miljön än vad de gör idag samtidigt som det finns de som källsorterar för att rättfärdiga sina beteenden på andra miljöområden. Det som styr de boendes val av sopsystem kan vara inre drivkrafter som till exempel vanor, intressen, engagemang eller attityder. Även yttre drivkrafter som in-formation och organisation påverkar de boende.</p>
|
5 |
Ekonomiska och miljömässiga förutsättningar för landfill mining : En förstudie av tre olika deponityper på Filbornaanläggningen i Helsingborg / The economical and environmental conditions for landfill mining : A case study of three different landfills at the Filborna facility in HelsingborgKarlsson, Pernilla, Åslund, Petter January 2014 (has links)
Dagens stora materialanvändning är påfrestande för jordens naturresurser. En möjlig källa för framtida resurser är deponier; i avfallet som tidigare deponerats finns ofta såväl återvinningsbara metaller som avfall passande för energiåtervinning. Konceptet landfill mining (LFM) är ett sätt att utnyttja de resurser som finns i deponier och innebär att deponierna grävs ut med efterföljande material- och energiåtervinning.En deponi där landfill mining skulle kunna vara aktuellt är Filbornadeponin i Helsingborg. Tre avsnitt av Filbornadeponin anses vara extra intressanta för en eventuell utgrävning; Lagringsytan, BCR1 och Rökille. Detta examensarbete är en förstudie inför framtida LFM-projekt på Filbornadeponin och syftet är att identifiera kritiska faktorer för projektens genomförande. I arbetet ingår att ta fram materialsammansättningen för aktuella deponier samt en utredning av de ekonomiska och miljömässiga förutsättningarna för respektive projekt.Arbetet är fallstudieinspirerat med målet att kartlägga förutsättningarna för respektive deponi. Detta uppnås via en bakgrundsstudie för respektive deponi, där faktorer som deponivolym, avfallets ålder, materialsammansättning och metangasproduktion undersöks. Bakgrundsstudien kompletteras av en fältstudie där provgrävningar/provborrning, plockanalys och kemisk analys bidrar med mer information. För att genomföra de ekonomiska och miljömässiga beräkningarna ställs två scenarier upp för respektive deponi, ett referensfall där verksamheten fortgår som idag och ett landfill mining-scenario med utgrävning och efterföljande behandling enligt deponiernas specifika förutsättningar.De ekonomiska resultaten visar att två av tre deponier får en större kostnad för LFM-scenariot än för en fortsatt verksamhet liknande den idag. Samtidigt visar de miljömässiga resultaten att stora miljövinster finns kopplade till en utgrävning av de två deponierna Lagringsytan och BCR1. Vid en utgrävning av dessa kan utsläpp av stora mängder metanekvivalenter förhindras. Miljöresultaten för en utgrävning av Rökille uppvisar istället en försämrad miljöprestanda jämfört med referensfallet.Baserat på resultatet har främst sex stycken kritiska faktorer för lönsamhet och miljöprestanda påvisats: (1) Det är svårt att hitta tillgänglig data om en deponis materialsammansättning på förhand och den information som finns är ofta osäker. (2) Ett LFM-projekt kan förhindra framtida metanutsläpp. Dock finns risken att inbunden metangas förekommer i massorna, vilken kan frigöras vid utgrävningen. (3) Det krävs specifik utformning av separationsprocessen och lämplig teknik framtagen särskilt för landfill mining finns inte på marknaden i dagsläget. (4) Lagstiftningen inom området är oklar och ett flertal bestämmelser motverkar resursåtervinningen av gamla deponier. Exempelvis kan riktvärden för metallinnehåll och deponiskatt påverka utfallet för en utgrävning. (5) Metaller är i dagsläget de enda inkomstbringande materialfraktionerna i ett LFM-projekt. Dessutom ger återvinningen av metaller utsläppsbesparingar i form av undvikna utsläpp från jungfruliga metaller. (6) Kostnaden för att skicka bränslefraktionen till förbränning är den enskilt största kostnadsposten i LFM-scenarierna för de två deponierna med en brännbar fraktion. Samtidigt leder förbränningen till utsläpp av fossil koldioxid eftersom en stor del av det brännbara materialet utgörs av plast. / The extensive material use in today's society is demanding for the Earth's natural resources. A possible source for future resources is landfills; the landfills often contain both recyclable metals and other waste fractions suitable for energy recovery. The concept landfill mining (LFM) is a way to exploit the resources found in landfills. In a LFM-project the landfill is excavated with subsequent material and energy recycling.A location where landfill mining could be suitable is the Filborna landfill in Helsingborg. Three sections of the landfill are considered to be especially interesting for a possible excavation; Lagringsytan, BCR1, and Rökille. This thesis is a pilot study for future LFM-projects on Filborna with the aim to identify critical factors for the projects’ implementation. It includes retrieving the material composition of the landfills and an evaluation of the economic and environmental performance of each project.The method is a case study-approach with the goal to identify the specific conditions for each landfill. This is achieved by a background study for each landfill, where factors such as landfill volume, age, material composition, and methane production are examined. The background study complements through a field study where excavation/exploration drilling, picking analysis, and chemical analysis provide extended information. In order to perform the economic and environmental calculations, two scenarios are set up for each landfill; a reference case with business as usual and a LFM-scenario with excavation and subsequent treatment according to the specific landfill conditions.The financial calculations show that two out of three projects have a greater cost connected to the LFM-scenario than for the business as usual scenario. Regarding the environmental performance, the LFM-processes at the landfills Lagringsytan and BCR1 result in a reduction of greenhouse gas emissions compared to the reference case. On the contrary, the results show that the gypsym landfill Rökille yields more greenhouse gas emissions in the LFM-scenario.Based on the results, six critical factors for profitability and environmental performance are identified: (1) It is difficult to find data on a landfill’s material composition in advance and the information available is often uncertain. (2) A landfill mining project can prevent future methane emissions. However, it is possible that methane hidden in the landfill is released during excavation. (3) LFM requires a specific design of the separation process and suitable technology developed specifically for landfill mining is not available on the market today. (4) The law on this area is unclear and several regulations discourage resource recycling of old landfills. For example the limits for metal content and landfill taxation affect the outcome of an excavation. (5) Metals are the only material fractions generating an income in today’s LFM-projects. In addition, the recycling of metals leads to avoided emissions from virgin metals. (6) The cost of sending the fuel fraction to combustion is the largest single cost item in the LFM-scenarios for the two landfills with combustible waste. Also, the combustion causes emissions of fossil carbon dioxide due to the waste’s high plastic content.
|
6 |
Förändring över tid av hållbarhetsrapportering i offentlig sektor : En kvantitativ studie av Sveriges kommunerCedergren, Emma, Torving, Josefine January 2018 (has links)
Syfte: Syftet med denna studie är att utifrån miljömässiga och sociala kategorier undersöka om det skett någon förändring i omfattning hållbarhetsrapportering hos svenska kommuner mellan åren 2012 och 2016. Metod: Studien utgår från en positivistisk forskningsfilosofi med en deduktiv ansats. En innehållsanalys har genomförts som baserats på sekundärdata i form av årsredovisningar från svenska kommuner åren 2012 och 2016. Resultat och slutsats: Studiens resultat visar att den totala miljömässiga och sociala hållbarhetsrapporteringen har ökat över tid. Den sociala kategorin har visats öka mellan år 2012 och år 2016 medan den miljömässiga kategorin visat sig sjunka. Den sociala kategorin har högst procentandel båda åren och är därmed den mest framstående kategorin som rapporterats av svenska kommuner avseende social och miljömässig hållbarhetsinformation. Examensarbetets bidrag: Denna studie bidrar med en nationell redogörelse för hur offentliga sektorers sociala och miljömässiga hållbarhetsrapportering ser ut med utgångspunkt i GRI:s riktlinjer. Studien har ett längre tidsperspektiv än tidigare studier inomforskningsområdet vilket efterfrågats av forskare. Studien bidrar även till ökad insikt i den offentliga sektorns hållbarhetsrapportering, hur obalanserna i rapporteringen ser ut samt förändringen över tid. Förslag till fortsatt forskning: Förslag till vidare forskning är att undersöka varför obalanserna mellan kategorierna ser ut som de gör, om det finns några faktorer som påverkar men även att genomföra en liknande studie med ett längre tidsperspektiv.
|
7 |
Swedish Open: Konsekvenser av ett evenemang / Swedish Open: Consequences of an eventAndersson, Frida, Wångsell, Maria January 2012 (has links)
Syftet med föreliggande studie är att få en ökad förståelse för vilken betydelse tennisturneringen Swedish Open har för Båstad genom att undersöka vilka effekter som evenemanget genererar utifrån en hållbarhetsaspekt. Studien utgår ifrån ett fenomenlogiskt och konstruktivistiskt synsätt. Vidare utgår den från en abduktiv forskningsansats med hjälp av en kvalitativ forskningsmetod. Denna kvalitativa metod görs med hjälp av egna primärkällor som består av tre djupintervjuer med nyckelpersoner som på olika sätt kommer i kontakt med Swedish Open. Ytterligar sex kortare intervjuer görs med lokalinvånare i olika åldrar.
|
8 |
Hur integreras miljömässiga faktorer i investeringsprocessen? : - En intervjustudie av svenska företag / How are environmental factors integrated in the investment process? : An interviewstudy of Swedish companies.Boij, Ida, Albinowska, Nikola January 2021 (has links)
Bakgrund: Uppsatsen har sitt teoretiska och empiriska fokus på investeringsprocessen. Utifrån detta ska studien redogöra för hur miljömässiga faktorer integreras i investeringsprocessen. Det saknas idag djupa och omfattande redogörelser för hur miljö kan beaktas genom investeringsprocessen. Därför undersöker uppsatsen investeringsprocessen i ett antal utvalda företag, där extra vikt läggs vid hur miljö avspeglas i processen. Vidare är även företagens tillämpning av traditionella investeringskalkyler en del i vad som undersöks. Ambitionen är att på ett vägledande sätt beskriva hur miljömässiga faktorer på ett balanserat sätt kan integreras i investeringsprocessen. Syfte: Syftet med uppsatsen är att bidra med kunskap för att öka förståelsen för hur miljömässiga faktorer integreras i investeringsprocessen. Studien avser därutöver utveckla en empiriskt testad modell för hur miljömässiga faktorer integreras i investeringsprocessens olika faser. Metod: Studien är en kvalitativ intervjustudie på sex svenska företag inom tre olika branscher. Till studien hör en omfattande litteratursökning med utgångspunkt i huvudsak två avhandlingar. Data samlades in genom 15 semistrukturerade intervjuer. Materialet analyserades sedermera genom de fem stegen för analys av kvalitativ data. Slutsats: Studiens slutsatser är att miljömässiga faktorer integreras i flera av investeringsprocessens faser. Tillvägagångssättet för integrering av miljömässiga faktorer kretsar kring fyra teman; kvantifiering, kriterier, lagkrav och kongruens mot miljömässiga strategier och mål. Samtliga teman finns med både i initieringsfasen och i bedömningsfasen, med undantag för kvantifiering som är ett strikt tema för bedömningsfasen. Vidare har kvantifiering framförallt teoretiska förankring medan kriterier i den här studien enbart har empirisk förankring. Studien har avslutningsvis resulterat i en modifierad modell för hur miljömässiga faktorer integreras i investeringsprocessens olika faser. / Background: This thesis has its theoretical and empirical focus on the investment process. Based on this, the study will account for how environmental factors are integrated in the investment process. There is currently a lack of deep and comprehensive accounts of how the environment can be taken into account through the investment process. Therefore, the thesis examines the investment process in a number of selected companies, where emphasis is placed on how environmental factors are considered in the process. Furthermore, companies' application of traditional capital budgeting techniques is also a part of the empirical study. The ambition is to, in a guiding way, describe how environmental factors can be integrated in the investment process. Purpose: The aim of this thesis is to increase the understanding of how environmental factors are integrated in the investment process. The study also aims to develop an empirically tested model for how environmental factors are integrated in the various phases of the investment process. Method: This thesis is a qualitative interview study of six Swedish companies in three different industries. The study includes an extensive literature search based on two dissertations. Data were collected through 15 semi-structured interviews. The material was later analyzed through the five steps for analysis of qualitative data. Conclusion: The conclusions of this thesis are that environmental factors are integrated into several phases of the investment process. The approach to integrating environmental factors revolves around four themes; quantification, criteria, legal requirements and congruence with environmental strategies and objectives. All themes are included in both the initiation phase and the integrating phase, with the exception of quantification, which is only emphasised in the integrating phase. Furthermore, quantification has primarily theoretical grounding, while criteria only have empirical grounding. The study has finally resulted in a modified conceptual model for how environmental factors are integrated into the various phases of the investment process.
|
9 |
En hållbar offentlig måltid Vad inkluderas i en miljömässigt hållbar måltidspolicy?Lundberg, Viktor January 2020 (has links)
Måltidsorganisationer inom offentlig sektor har alltmer börjat arbeta med måltidspolicys och i dessa implementera miljömässiga hållbarhetskriterier för att reducera måltidernas miljöpåverkan. I Livsmedelsverkets senaste kartläggning av måltider i kommunala förskolor, grundskolor och omsorgsverksamheter synliggjordes det att var femte måltidspolicy saknar kriterier relaterat till miljömässig hållbarhet samt att uppföljning av måltidspolicys endast genomförs av ett fåtal. Syftet med min studie var därför att undersöka vad svenska kommuners offentliga måltidsorganisationer anser ska finnas med i en måltidspolicy. Jag undersökte även hur de inkluderat miljömässig hållbarhet i deras måltidspolicy och utvärderade detta utifrån delområdet Hållbar i Livsmedelsverkets måltidsmodell. Dessutom undersökte jag hur deras måltidspolicy följdes upp. Undersökningen genomfördes med semistrukturerade intervjuer med nio svenska måltidschefer, där en tematisk dataanalys vidare använts. Resultatet visade att ekologisk produktion, matsvinn, klimatpåverkan, svenskproducerat och en ökad andel vegetabilier ansågs vara viktiga miljömässiga hållbarhetskriterier att implementera i måltidspolicys. Närproducerat och säsongsbaserat som miljömässiga hållbarhetskriterier ansågs också vara viktiga men aningen svårhanterliga. Kriterierna i dessa måltidspolicys följdes upp av kommunerna, vanligtvis genom internredovisning av varor bland annat utifrån livsmedelscertifieringar och transport. Utöver miljömässiga hållbarhetskriterier visade studien att samarbete, kommunikation, kunskap och politik även kan utgöra centrala byggstenar i arbetet för mer hållbara offentliga måltider. Jag fann att livsmedelsverkets måltidsmodell såväl som handlingsplanen Agenda 2030 tycks ha varit viktiga dokument vid formulerandet av kommunernas offentliga måltidspolicy. Studien visade att de intervjuade måltidscheferna ansåg att måltidspolicys är viktiga redskap för att styra måltider mot att bli mer miljömässigt hållbara. Ytterligare forskning på hållbarhetsaspekter såsom ekologiska, ekonomiska och sociala samt kommunikation och integrering inom offentligt måltidsarbete behövs för att öka kunskapen kring mer hållbara offentliga måltider.
|
10 |
En flerfallsstudie om hållbarhetsarbetet kring offentlig upphandling i Kronobergs länBlomberg, Alexandra, Bäckström, Josefin, Eriksson Höglund, Julina, Brolin Eriksson, Wilma January 2023 (has links)
The study aims to compare public procurement practices in four municipalities in Kronobergs County and analyze procurement requirements and monitoring from an environmental sustainability perspective, which is of high importance in today's society. The study reveals a significant shortage of resources for both requirement setting and monitoring, directly linked to the available municipal resources. The municipalities need to undertake various activities, such as market analysis and monitoring, but there are concerns about whether they have sufficient resources in terms of knowledge, expertise, time, and personnel to carry out these tasks effectively. The allocation of responsibilities within the procurement process is unclear, and the municipalities tend to delegate responsibilities to different entities. This is likely due toinadequate management responsibility and insufficient political decisions. Procurement officers also play a crucial role, but if the responsibility allocation is unclear and the involved individuals perceive it as challenging, it leads to a lack of accountability throughout the process. Overall, regardless of their size, municipalities do not adhere to the Plan-Do-Check-Act (PDCA) cycle for continuous improvement. It was also observed that many municipalities discussed similar issues in requirementsetting and monitoring, indicating an overlap between these areas. / Studien syftar till att jämföra offentligt upphandlingsarbete i fyra kommuner i Kronobergs län och analysera upphandlingskrav och uppföljning utifrån ett miljömässigt hållbarhetsperspektiv. Bristen på resurser för kravställning och uppföljning är betydande och kopplad till tillgängliga kommunala resurser. Kommunerna behöver genomföra flera moment, som marknadsanalys och uppföljning, men det finns frågetecken kring om de har tillräckliga resurser i form av kunskap, kompetens, tid och personal för att göra det effektivt. Ansvarsfördelningen inom upphandlingsprocessen är otydlig, och kommunerna tenderar att delegera ansvaret till olika avdelningar eller verksamheter. Detta beror troligtvis på bristande ledningsansvar och otillräckliga politiska beslut. Upphandlarna har också en viktig roll, men om ansvarsfördelningen är oklar och de involverade personerna upplever det som besvärligt, leder det till bristande ansvarstagande genom hela processen. Generellt sett följer inte kommunerna, oavsett storlek, PDCA-cykeln för kontinuerliga förbättringar. Det noterades att många kommuner diskuterade liknande ämnen inom kravställning och uppföljning, vilket tyder på att dessa områden överlappar varandra.
|
Page generated in 0.033 seconds