Spelling suggestions: "subject:"anhörigas"" "subject:"anhöriga""
1 |
Från kommunal äldreomsorg till anhörigvård? : En jämförelse mellan beviljandet av äldrevård i Luleå och Skellefteå mellan åren 1998-2014Lundmark, Åsa-Cecilia January 2016 (has links)
Tillkomsten av den kommunala hemtjänsten har beskrivits som en valfrihetsrevolution, inte enbart för äldre med omsorgsbehov utan även för kvinnor med omsorgsbehövande föräldrar. För första gången i historien kunde äldre i alla samhällsskikt bo kvar hemma, utan att vara helt beroende av de vuxna barnen, i praktiken de medelålders döttrarnas insatser. Antalet vårdtagare ökade dramatiskt mellan 1960 och slutet av 1970-talet, då nästan en fjärdedel av Sveriges äldre hade tillgång till hemtjänst. Efter det har antalet äldre med beviljad hemtjänst minskat samtidigt som antalet 80 år och äldre har tredubblats sedan 1960. År 1992 introducerades Ädelreformen, vilket innebar att kommunerna övertog ansvaret för äldreomsorgen från landstingen. Ädelreformen och dess efterföljare har lagt över såväl ansvaret som kostnaderna för omsorgen på kommunerna men utan att dessa i motsvarande takt fått ekonomiskt stöd för att kunna behålla verksamheterna i oförändrat skick. I denna uppsats jämförs äldreomsorgens utveckling i två svenska kommuner, Luleå och Skellefteå, från 1998 till 2014. Undersökningen visar att antalet beviljade platser i särskilt boende har minskat i de båda kommunerna sedan 1998 samt att kvaliteten på utförandet av äldreomsorgen kan variera mellan de svenska kommunerna idag. I dagens Sverige pågår en mycket tydlig förskjutning av omsorgsansvar från det offentliga till familjen. Hjälptilldelningen har blivit mer restriktiv, den har oftare utgått från tillgängliga resurser istället för från befintliga behov och en ökad andel vårduppgifter har förts över på anhöriga och andra närstående. Under åren då den offentliga hemtjänsten expanderade, fram till 1980-talet, sågs familjen främst som ett komplement till den offentliga äldrevården. Nu ter det sig snarare som att familjen har fått fylla gapet mellan äldres behov och de resurser som finns tillgängliga för vård och omsorg. Denna studie visar att arbetskontraktet inte är en garant för välfärd. Välfärdsstaten har dragit sig tillbaka och samhällets engagemang minskat vilket inte innebär att behoven upphört, istället har en förskjutning mot alltmer informella insatser ägt rum. De anhöriga som står för dessa insatser är ofta kvinnor, äldre makar och medelålders döttrar.
|
2 |
Informell omsorg – vem ger och vem får? : En studie om informell omsorg bland äldre i Sverige.Simonsson, Stina Unknown Date (has links)
<p>Syftet med denna uppsats är att studera informell omsorg bland äldre personer i Sverige. Med informell omsorg avses omsorg som inte utförs av den skattefinansierade äldreomsorgen eller består av köpta tjänster i hemmet. Informell omsorg definieras i denna uppsats som sådan omsorg som utförs av anhöriga och andra närstående utan ekonomisk ersättning. Tidigare studier visar att den informella omsorgen bland äldre är mer omfattande än den formella. På senare år finns tendenser på att den informella omsorgen ökat i omfattning, i takt med att den formella omsorgen minskat. Studien söker svar på i vilken utsträckning äldre får informell omsorg och av vem de får denna omsorg. I studien undersöks hur sannolikheten att få informell omsorg påverkas av de olika faktorerna kön, boendeförhållande, barn, formell omsorg samt ålder. Mer specifikt studeras informell omsorg med de vardagliga aktiviteterna köpa mat, laga mat, städa och bada/duscha. Studien baseras på det riksrepresentativa datamaterialet SWEOLD 2004. Resultaten visar att totalt 46 procent av de äldre får någon informell omsorg. Med hjälp av logistisk regressionsanalys har oddsen att få informell omsorg predicerats, utifrån de i studien förekommande oberoende variablerna. Resultaten visar att män får mer informell omsorg än kvinnor. Effekten av kön minskar dock något, om hänsyn tas till boendeförhållanden - fler kvinnor än män lever ensamma på äldre dagar. Ökad ålder ger en ökad sannolikhet att få informell omsorg för kvinnor, men inte för män. Personer som har barn, och träffar dem ofta, får i högre grad informell omsorg än personer som inte har barn. Av de fyra undersökta vardagliga aktiviteterna var det vanligast att få hjälp med städning, därefter kom att köpa mat, att laga mat och minst vanligt var att få hjälp med bad/dusch.</p>
|
3 |
Informell omsorg – vem ger och vem får? : En studie om informell omsorg bland äldre i Sverige.Simonsson, Stina Unknown Date (has links)
Syftet med denna uppsats är att studera informell omsorg bland äldre personer i Sverige. Med informell omsorg avses omsorg som inte utförs av den skattefinansierade äldreomsorgen eller består av köpta tjänster i hemmet. Informell omsorg definieras i denna uppsats som sådan omsorg som utförs av anhöriga och andra närstående utan ekonomisk ersättning. Tidigare studier visar att den informella omsorgen bland äldre är mer omfattande än den formella. På senare år finns tendenser på att den informella omsorgen ökat i omfattning, i takt med att den formella omsorgen minskat. Studien söker svar på i vilken utsträckning äldre får informell omsorg och av vem de får denna omsorg. I studien undersöks hur sannolikheten att få informell omsorg påverkas av de olika faktorerna kön, boendeförhållande, barn, formell omsorg samt ålder. Mer specifikt studeras informell omsorg med de vardagliga aktiviteterna köpa mat, laga mat, städa och bada/duscha. Studien baseras på det riksrepresentativa datamaterialet SWEOLD 2004. Resultaten visar att totalt 46 procent av de äldre får någon informell omsorg. Med hjälp av logistisk regressionsanalys har oddsen att få informell omsorg predicerats, utifrån de i studien förekommande oberoende variablerna. Resultaten visar att män får mer informell omsorg än kvinnor. Effekten av kön minskar dock något, om hänsyn tas till boendeförhållanden - fler kvinnor än män lever ensamma på äldre dagar. Ökad ålder ger en ökad sannolikhet att få informell omsorg för kvinnor, men inte för män. Personer som har barn, och träffar dem ofta, får i högre grad informell omsorg än personer som inte har barn. Av de fyra undersökta vardagliga aktiviteterna var det vanligast att få hjälp med städning, därefter kom att köpa mat, att laga mat och minst vanligt var att få hjälp med bad/dusch.
|
4 |
Anhörigas upplevelser av att ge omsorg till en cancersjuk närstående : En litteraturöversikt / Family members’ experiences of providing care for a loved one with cancer : A litterature reviewMahdere, Mimmi January 2023 (has links)
Background: Cancer is today one of the most common public health diseases and the cause of around 9 million deaths each year. Cancer does not only affect the patient with the diagnosis, but also familymembers of the patient due to the occurrence of imbalance within the family system that the diseaseleads to. Family caregivers are thus affected by this imbalance and often take a great deal of responsibility for the care of the cancer patient. Aim: To describe family caregivers’ experiences of giving care to a patient with cancer. Method: General literature review with 10 articles being analyzed using content analysis. Results: Tree main categories emerged. Duty and increased burden, worsening health and need forsupport & information. Results show that family caregivers of cancer patients experience a range of emotional burdens, as well as feelings of inadequacy when caring for a patient with cancer. Conclusion: Family caregivers’ experiences of support and burdens can differ among each other oraffect their quality of life differently. The experiences may vary depending on factors such as type of cancer and stage, support structures, healthcare availability and financial resources within a country. There’s a need for more research on family caregivers’ experiences in relation to differences in those areas. Research in these areas could extend a nurse’s awareness, thus contributing to improved treatment and care.
|
5 |
Styrningsmentalitet i anhörigsverige : En kritisk granskning av styrdokument för anhörigstöd med inriktning på anhöriga till närstående med beroendeproblemBerglund, Nina January 2016 (has links)
Syftet med denna studie har varit att öka kunskapen om anhörigstöd genom att kritisk granska hur anhöriga till närstående med beroendeproblem konstrueras i lagstiftning och styrdokument för anhörigstöd och hur detta påverkar rätten till, och utformningen av, anhörigstöd. Studien har genomförts med en deduktiv governmentalityansats, ett perspektiv som kännetecknas av ett intresse för hur statens styrningsmentalitet, rationalitet och tekniker för styrning medieras via olika former av lagstiftning, policydokument och operativa riktlinjer. Studien har genomförts med en komparativ ambition som syftat till att jämföra föreställningar om medberoende som en problemkategori med statliga förväntningar på anhöriga som resurs i omsorgen av närstående. Frågeställningarna har behandlat hur och när en anhörig är att förstå som ett problem och resurs, hur råd, stöd och rekommendationer, samt professionella förhållningssätt, skiljer sig mellan anhöriga som vårdar och de som kategoriseras som medberoende och huruvida detta kan förstås i relation till styrningstekniker. Studiens frågeställningar har operationaliserats kring ett teoretiskt grundat analysschema, som väglett textanalys och tolkning av empiri. Analysschemat systematiserades i komponenter för att kritiskt granska empirins diskursiva formationer. Resultaten är presenterade i tre kapitel: Karaktär och förklaringar, Orsaker, aktörer och strategier och Subjektiviteter, auktoriteter och tekniker förstyrning samt i en illustrerande resultatfigur. Resultaten har visat att lagstiftning och policy kategoriserar anhöriga genom att systematiskt tillskriva dem olika egenskaper samt problem och behov, därtill varierande normativa föreställningar om anhörig-närståenderelationen i förhållande till omsorg och utsatthet. Empirin medierar en styrningsmentalitet som isärhåller anhörigkategorier som skilda fenomen, mottagliga för olika former av anhörigstöd, styrningstekniker och professionella förhållningssätt. Missbrukets medikalisering placerar anhörigstödet inom beroendevårdens ansvar. Anhöriga till närstående med beroendeproblem ska därför erbjudas stöd som antingen involverar dem i behandlingsfrämjande beroendevård eller behandlar egna medberoendebeteenden. Råd, stöd och rekommendationer riktade till anhöriga som vårdar kontrasterar ett tydligare omsorgsperspektiv. Anhöriga som vårdar närstående ska erbjudas stöd som underlättar den frivilliga omsorgen genom olika praktiska och administrativa avlastningspaket. Governmentalityanalysen har lett till slutsatsen att idealsubjektet är en autonom och ansvarstagande anhörig som aktivt förhåller sig till anhörigskapets risker genom att efterfråga anhörigstöd i enlighet med den medierade problem- och behovsbilden som tillskrivits tillhörande anhörigkategori. Studien har relevans för det sociala arbetet eftersom lag och policy ger upphov till olika program, åtgärder och insatser på den praktiknära nivån.
|
6 |
Anhörigas upplevelser av att ge omsorg till en kvinnlig familjemedlem med bröstcancer / Relatives´ experiences of caring for a female family member with breast cancerHägglund, Anya, Jandér, Emilia January 2022 (has links)
Bakgrund: Bröstcancer är idag den vanligaste cancersjukdomen bland kvinnor globalt. När en kvinna drabbas av bröstcancer tar ofta anhöriga ett stort ansvar för kvinnans omsorg i hemmet. Problematiken med anhörigomsorg är att anhörigas förutsättningar för att ge omsorg ser olika ut och att deras egen hälsa riskerar att påverkas. Syfte: Syftet var att belysa anhörigas upplevelser av att ge omsorg till en kvinnlig familjemedlem med bröstcancer. Metod: Metoden var en allmän kvalitativ litteraturöversikt med 11 artiklar som analyserades genom en kvalitativ innehållsanalys. Resultat: Två kategorier identifierades; Omsorgens utmaningar och Stöd i omsorgen. Under Omsorgens utmaningar identifierades två sub-kategorier; Svårigheter att ge omsorg och Känsla av att vardagen prövades. Under Stöd i omsorgen identifierades två sub-kategorier; Känsla av att stärka kvinnan och Behov av att vägledas. Slutsats: Anhöriga upplevde flera svårigheter med att ge omsorg. Den ökade belastningen på dagens hälso- och sjukvård gör att ansvaret för patientens omsorg ökar för anhöriga, vilket var svårt att ta sig an. Anhöriga upplever likväl att deras insatser gör skillnad. Trots att forskning understryker vikten av att se till alla familjemedlemmars behov och öka utrymmet för familjefokuserad omvårdnad, finns ett fortsatt behov av ytterligare forskning kring anhörigas upplevelser av familjefokuserad omvårdnad i dagens vård och omsorg. / Background: Breast cancer is the most common type of cancer among women globally. When a woman suffers from breast cancer the main responsibility of care is often taken by her relatives. The problem with relative care is that the relatives' conditions for providing care look different and that their own health risks being affected. Aim: The aim was to highlight relatives' experiences of providing care to a female family member with breast cancer. Method: The method was a general qualitative literature review with 11 articles that were analyzed through a qualitative content analysis. Result: Two categories were identified; The challenges of care and Support in care. Within The challenges of care two sub-categories were identified; The difficulties of providing care and The feeling that everyday life was tested. Within Support in care two sub-categories were identified; The feeling of strengthening the woman and Need to be guided. Conclusion: Relatives experienced several difficulties in providing care. The increased burden on today´s health care means that the responsibility for the patient's care increases for relatives, which was difficult to handle. Relatives still feel that their efforts make a difference. Although research emphasizes the importance of looking after the needs of all family members and increasing the scope for family-focused nursing, there is a continuing need for further research on relatives' experiences of family-focused nursing in today's care and nursing.
|
Page generated in 0.0388 seconds