1 |
"Tecken som stöd" som kickstart att lära sig svenska : Hur förskollärare talar som "tecken som stöd" för barn med annat modersmål / Using signs as a support while initiating Swedish language learning : How preschool teachers speak of “signs as support” for children with another mother tongue.Rosenquist, Sandra January 2016 (has links)
Studien behandlar förskollärares tal om och erfarenheter av ”tecken som stöd” för barn med annat modersmål än svenska i förskolan. Syftet är att få kunskap om hur ”tecken som stöd” kan hjälpa barn med annat modersmål än svenska att ”kickstarta” svenskainlärningen i förskolan. Syftet är även att få reda på vilka sätt tecken underlättar barnets kommunikation och tillägnandet av det talade svenska språket. Metoden var induktiv, kvalitativ med semistrukturerade intervjuer. Två förskollärare valdes att delta i intervjuundersökningen. Resultatet visar att förskollärarna uppfattar att ”tecken som stöd” fungerar väl som initial hjälp för barn med annat modersmål än svenska att tillägna sig det svenska språket. De menar att barnen snabbt tar till sig tecken och börjar själva kommunicera med dessa när de inte kan orden på svenska eller vågar uttrycka sig. Vidare visar resultatet att matsituationer och samlingar är exempel på situationer där både tecken och bilder kan användas för att förstärka ord.
|
2 |
Matematikundervisning till elever med annat modersmål än svenska : Hur rektorer och lärare nyttjar frirummetNilsson, Pernilla January 2019 (has links)
Denna undersökning syftar till att undersöka vilka anpassningar rektor och lärare gör inom matematikundervisningen för elever med annat modersmål då antalet elever med annat modersmål har ökat de senaste åren till följd av den ökade invandringen. Tidigare forskning visar att det finns en problematik kring matematikundervisningen för dessa elever då språk, kultur och andra metoder för uträkningar kan ställa till det för dem. Forskningen visar även att elever som lär sig grunderna i matematiken på sitt andraspråk har sämre betyg än både elever med svenska som modersmål och elever som hunnit gå i skola i sitt hemland. I denna undersökning har rektorer och lärare på tre skolor i en mellanstor kommun intervjuas för att belysa hur olika skolor anpassar matematikundervisningen för dessa elever. För att få fram vilka faktorer skolorna inte kan påverka och vilka anpassningar de sedan gör användes begreppsverktyget frirum, yttre gränser och inre gränser. Resultaten visar att det verkar som att rektorerna till största del gör anpassningar mot alla ämnen men som även påverkar matematikundervisningen. När det gäller lärarnas anpassningar så verkar det finnas ett samband mellan deras möjligheter att undervisa enligt tidigare forskning och deras undervisningsmetoder samt vilket läromedel de använder.
|
3 |
En undersökning av lärares samverkan med föräldrar med annat modersmål än svenska : En kvalitativ fallstudieTekin, Sara, Gevriye, Sandra January 2008 (has links)
<p><p>Lärare i grundskolan möter föräldrar i utvecklingssamtal minst en gång per termin. Denna undersöknings syfte är att se hur lärare beskriver samverkan med föräldrar som har annat modersmål än svenska, med fokus på utvecklingssamtalet.</p><p> Vi har tagit del av tidigare forskning som beskriver utvecklingssamtalet i grundskolan samt samverkan med föräldrar som har annat modersmål än svenska.</p><p> Genom intervjuer med fyra grundskolelärare har en kvalitativ fallstudie genomförts. I resultatredovisningen sammanställs beskrivningarna, under sex olika rubriker: lärares erfarenheter, inför utvecklingssamtalet, strategier under utvecklingssamtalet, föräldrars engagemang, tolkproblematik och avslutningsvis kulturella skillnader.</p><p> Resultatet visade att lärarnas beskrivningar gällande samverkan med föräldrar som har annat modersmål än svenska, med fokus på utvecklingssamtalet, hörde nära samman varandra. Alla intervjuer visade på att föräldrar som har annat modersmål än svenskas engagemang under utvecklingssamtalet såg relativt lika ut. För ett fungerande utvecklingssamtal tyckte samtliga lärare att samspel med föräldrar som har annat modersmål än svenska var en viktig aspekt för att kunna diskutera barnets situation men även för att tala om olika åtgärder. Det framgick även av intervjuerna att det finns en viss problematik i samverkan med föräldrar som har annat modersmål än svenska. Exempel på sådan problematik kunde vara språksvårigheter som medförde ett behov av en tolks närvaro under utvecklingssamtalet.</p></p>
|
4 |
En undersökning av lärares samverkan med föräldrar med annat modersmål än svenska : En kvalitativ fallstudieTekin, Sara, Gevriye, Sandra January 2008 (has links)
Lärare i grundskolan möter föräldrar i utvecklingssamtal minst en gång per termin. Denna undersöknings syfte är att se hur lärare beskriver samverkan med föräldrar som har annat modersmål än svenska, med fokus på utvecklingssamtalet. Vi har tagit del av tidigare forskning som beskriver utvecklingssamtalet i grundskolan samt samverkan med föräldrar som har annat modersmål än svenska. Genom intervjuer med fyra grundskolelärare har en kvalitativ fallstudie genomförts. I resultatredovisningen sammanställs beskrivningarna, under sex olika rubriker: lärares erfarenheter, inför utvecklingssamtalet, strategier under utvecklingssamtalet, föräldrars engagemang, tolkproblematik och avslutningsvis kulturella skillnader. Resultatet visade att lärarnas beskrivningar gällande samverkan med föräldrar som har annat modersmål än svenska, med fokus på utvecklingssamtalet, hörde nära samman varandra. Alla intervjuer visade på att föräldrar som har annat modersmål än svenskas engagemang under utvecklingssamtalet såg relativt lika ut. För ett fungerande utvecklingssamtal tyckte samtliga lärare att samspel med föräldrar som har annat modersmål än svenska var en viktig aspekt för att kunna diskutera barnets situation men även för att tala om olika åtgärder. Det framgick även av intervjuerna att det finns en viss problematik i samverkan med föräldrar som har annat modersmål än svenska. Exempel på sådan problematik kunde vara språksvårigheter som medförde ett behov av en tolks närvaro under utvecklingssamtalet.
|
5 |
Lärares sätt att grundlägga för elevers läsförståelse : En kvalitativ intervjustudie av verksamma lärarePersson, Marica January 2015 (has links)
Enligt PISAs kunskapsmätningar sjunker svenska elevers kunskaper varje år. Ett kunskapsområde som sjunker är läsförståelsen. I denna undersökning har sammanlagt sex lärare i förskoleklass och skolans tidigare år intervjuats. Syftet är att undersöka hur lärarna arbetar i sin undervisning för att lägga grunden för utveckling av läsförståelsen, vilka faktorer de anser påverkar läsförståelsen och hur lärarna individualiserar undervisningen för elever med ett annat modersmål än svenska. I bakgrunden finns forskningsresultat inom samma område för att kunna jämföra informanternas svar med vad forskningen säger. Forskningen nämner bland annat ordförråd, ordavkodning och den fonologiska medvetenheten som faktorer som påverkar utvecklingen av läsförståelsen. Resultatet visar att lärarna arbetar mycket med ord- och begreppsförståelsen hos eleverna. De samtalar och diskuterar till största delen under lektionerna och en del arbetar mycket med den fonologiska medvetenheten. Inom området med undervisningen för elever med ett annat modermål än svenska anses det finns utvecklingsmöjligheter i de svar som informanterna gav. / <p>Svenska</p>
|
6 |
Andraspråkselevers förutsättningar i matematik : En kvalitativ studie kring nationella prov i matematik för årskurs 6 samt hur lärare arbetar i matematikundervisningenMalki, Veronique January 2017 (has links)
Elever som inte har svenska som modersmål lyckas sämre i matematik än elever som har svenska som modersmål. Man kan därför befara att elever med annan språkbakgrund än svenska missgynnas i det svenska skolsystemet. Tidigare forskning påvisar att det finns ett antal faktorer som kan påverka andraspråkselevers måluppfyllelse och därför behöver tas hänsyn till i matematikundervisningen. Avsikten med studien är att undersöka hur de nationella proven är utformade och anpassade utifrån kända svårigheter för andraspråkselever, samt hur lärare arbetar i matematikundervisningen för att bemöta kända svårigheter. För att få svar på forskningsfrågorna har jag samlat in information från lärarintervjuer samt använt mig av en dokumentanalys. Studien visar att det förekommer uppgifter i de nationella proven som innehåller några av de kända svårigheterna för andraspråkselever. De intervjuade lärarna har olika uppfattningar om hur de nationella proven är utformade och hur undervisningen ska bedrivas för att andraspråkselever inte ska missgynnas.
|
7 |
Elever med ett annat modersmål som studerar inom särskild utbildning för vuxna. : Pedagoger beskriver hur de inkluderar elever med ett annat modersmål i undervisningen.Varga, Irene January 2015 (has links)
Syftet med denna studie är att beskriva och analysera pedagogers syn på hur de arbetar för att inkludera elever med utvecklingsstörning och ett annat modersmål än svenska som studerar inom särskild utbildning för vuxna. Studien utgår från ett pedagog perspektiv, där pedagoger beskriver olika verktyg och strategier som de anser skapar delaktighet och inkludering för elever med utvecklingsstörning och ett annat modersmål som studerar inom särskild utbildning för vuxna. Studien är en kvalitativ studie med en sociokulturell utgångspunkt. För att samla in data har intervjuer med 10 pedagoger gjorts. Resultatet av studien visar att pedagoger använder sig av olika strategier och pedagogiska verktyg för att eleverna ska bli delaktiga och inkluderade i gruppen. Det har även visat att pedagogerna använder sig av pedagogiska strategier och verktyg så att det uppstår kommunikativa processer. Det framkommer även att det används olika korta benämningar om särskild utbildning för vuxna, vilket innebär att det skapar en osäkerhet vilka elever som studerar inom skolformen.
|
8 |
Att utveckla läsförståelse för elever i grundsärskolan : metoder som används av pedagogerSamelius Wickström, Marie, Helenefors, Anna January 2016 (has links)
No description available.
|
9 |
Ordförrådsutveckling genom dialogisk högläsning : en multistrategisk studie bland elever med annat modersmål än svenska / Vocabulary Development through Dialogic Reading : a Multi Strategic Study among Students with a Native Language other than SwedishRosman, Danielle January 2016 (has links)
Syftet med denna studie har varit att ta reda på hur specifik undervisning genom dialogisk högläsning påverkar ordförrådsutvecklingen i det svenska språket hos elever med annat modersmål än svenska och att undersöka om det finns någon skillnad i denna utveckling beroende på om eleverna är födda i eller utanför Sverige. Syftet var vidare att ta reda på flerspråkiga elevers tankar kring ordinlärning generellt och ordinlärning genom dialogisk högläsning specifikt. Studien har genomförts i två etapper där såväl kvantitativa som kvalitativa data har samlats in. Den första etappen genomfördes med för- och eftertester av ordförråd samt undervisning genom dialogisk högläsning. Gruppintervjuer användes till den kvalitativa delen av studien. En anova genomfördes för att analysera det kvantitativa materialet och till det kvalitativa materialet användes tematisk analys. I studien deltog sammanlagt 47 elever i åk 4 varav 24 ingick i en experimentgrupp och 23 ingick i en kontrollgrupp. Resultatet redovisas i två delar där den kvantitativa undersökningen inleder kapitlet för att därpå följas av den kvalitativa undersökningen. Studien visar att elevernas ordförråd ökar genom undervisning i dialogisk högläsning. Såväl elever som är födda i Sverige som elever som är födda i ett annat land visade på en ökning av ordförråd genom interventionen. Studien visar vidare att eleverna tillägnar sig nya ord genom att fråga en expert, genom ordbokssökande, genom att lära i kontext och genom att skriva för att minnas. Studien visar till sist att elevernas upplevelser av ordinlärning generellt och lärande genom dialogisk högläsning specifikt var överlag positiv.
|
10 |
En kartläggning av svenska som andraspråk i skolor inom invandrartäta områden i X-kommunSaleh, Faiza January 2006 (has links)
<p>Studien är en kartläggning av svenska som andraspråkundervisningen i skolor som ligger inom invandrartäta områden och de möjligheter som finns för elever med invandrarbakgrund, särskilt för dem som är helt nya i landet. En fråga som ställs är: Vilka förutsättningar har elever med invandrarbakgrund att kunna utveckla sitt svenska språk för användning som verktyg vid studier av andra ämnen?</p><p>Vidare handlar studien om svenska som andraspråk som ämne i sig och dess utveckling. Observationer, skriftliga enkäter och dokument om X- kommun och om svenska som andraspråk har samtliga använts för att samla in data och för att få information och uppnå förståelse. Två elever får exemplifiera olika situationer och deras skolutveckling följs.</p><p>Barn- och ungdomsnämnden i kommunen arbetar för att förverkliga målen för utbildningen i grundskolan och för livslångt lärande som betonar tryggheten och språket, som i sin tur är viktigt för integrationen.</p><p>Undersökningar visar att inte alla elever som har rätt till undervisning i svenska som andraspråk får det. Studiestödet för elever med annat modersmål än svenska är obetydligt eller saknas helt. Resurserna blir mindre och mindre för varje år.</p><p>Eleverna tycker att det är viktigt att kunna modersmålet för att kunna prata med föräldrarna, släkten och för att kunna åka till hemlandet. Samtidigt är det roligt att kunna ett annat språk.</p>
|
Page generated in 0.0506 seconds