151 |
Ethnicizing Employability : Governing the Unemployed in Labour Market Projects in Sweden / Etnifierad anställningsbarhet : Styrning av arbetslösa i arbetsmarknadsprojekt i SverigeVesterberg, Viktor January 2016 (has links)
The dissertation analyzes labour market projects co-financed by the European Social Fund (ESF) targeting unemployed migrants and ethnicized groups. The analysis is qualitative, discourse-oriented and based on Foucault’s concept of governmentality. More specifically, it is highlighted how the target groups are ethnicized through discourses of employability and learning. The thesis consists of four articles. In the first three articles, focus is mainly on how the projects present themselves through their project descriptions in the ESF project bank and the fourth article is mainly based on ethnographic material. Overall, this dissertation highlights different aspects of inclusion work directed towards migrants and ethnicized target groups that can be seen as problematic and sometimes contradictory. Tendencies to individualize unemployment and thus positioning the unemployed project participants as responsible for their situation is interrogated in the thesis. Further, it is analyzed how culture and ethnicity is used in ways that are likely to strengthen the target groups ‘Otherness’ in relation to a ‘Swedishness’ that often become synonymous with what is perceived as normal and thus widening the gap between ‘us’ and ‘them’ when the stated goal is the opposite. This dissertation can serve as a starting point to reflect on how inclusion efforts and labour market projects seeking to produce social inclusion and employability may be at risk to categorize people in different ways, which can sometimes be problematic in relation to what the efforts seek to achieve. / I avhandlingen studeras arbetsmarknadspolitiska åtgärder, i form av projekt finansierade av Europeiska socialfonden (ESF), riktade mot arbetslösa migranter och etnifierade grupper. Analysen är kvalitativ, diskursorienterad och utgår från Foucaults begrepp governmentality. Mer specifikt belyses hur projektens målgrupper etnifieras genom diskurser om anställningsbarhet och lärande. Avhandlingen består av fyra artiklar. I de tre första artiklarna fokuseras främst hur projekten framställer sig själva genom projektbeskrivningar i ESFs projektbank och den fjärde artikeln utgår främst från etnografiskt material. Sammantaget belyser avhandlingen olika aspekter - som kan ses som problematiska och ibland motsägelsefulla - av inkluderingsarbete riktat mot migranter och etnifierade målgrupper. Det handlar om tendenser att individualisera arbetslösheten och därmed i hög grad ansvariggöra de arbetslösa projektdeltagarna för sin situation. Det handlar också om att använda kultur och etnicitet på ett sätt som riskerar att förstärka målgruppernas ’annorlundahet’ i relation till den ’svenskhet’ som inte sällan blir synonymt med vad som uppfattas som normalt och på så sätt vidga gapet mellan ’vi’ och ’dem’ när den uttalade målsättningen är det motsatta. Avhandlingen kan fungera som en utgångspunkt för att reflektera kring hur inkluderingsinsatser och arbetsmarknadsprojekt riskerar att sortera och kategorisera människor på olika sätt, som kan vara problematiska i relation till vad insatserna vill uppnå.
|
152 |
Arbetslöshetens inverkan på nyanlända : En studie om eftergymnasialt utbildade nyanländas upplevelser av arbetslöshet / Unemployments impact on newly arrived : A study of post-secondary educated newly arrivals experiences of unemploymentYenigun, Cigdem January 2016 (has links)
Alla vill må bra och ha en så god hälsa som möjligt, däremot sker ibland hinder i livet så som arbetslöshet eller konflikter i hemländer som tvingar vissa människor till att fly. Många människor har innan flykten påbörjat en universitetsutbildning eller genomfört den helt när de har anlänt till ett nytt land. Sverige strävar efter en jämlik och god hälsa i samhället. Personerna i denna studie har studerat eller arbetat i hemlandet, helt plötsligt får dem börja om på nytt för att skapa en ny trygghet. Syftet med denna uppsats var att undersöka psykisk hälsa i förhållande till arbetslöshet bland nyanlända med eftergymnasial utbildning. Detta var för att få en djupare förståelse om deras känslor angående arbetslöshet med en eftergymnasial utbildning och hur dem tänker om sin framtid. Metoden som användes i följande studie var en empirisk kvalitativ metod där författaren använde sig av semistrukturerade intervjuer. Intervjuerna gjordes med fem deltagare där fyra av dem var män samt en kvinna i åldern 20-64 år. Resultatet av denna studie påvisade att nyanlända personer med eftergymnasial utbildning hade sämre psykisk hälsa än vad individen bör ha, detta berodde dels på att de var oroliga inför framtiden och att många utav dem kände att deras tidigare kunskaper från hemlandet hade blivit bortkastade. Personerna hade även ett tillfälligt uppehållstillstånd som var tidsbegränsad vilket medförde frustration mellan dem då de inte visste hur framtiden skulle se ut om de skulle få stanna eller återvända tillbaka till hemlandet. Slutsatsen av denna studie var att de nyanlända med eftergymnasial utbildning ville att samhället skulle finna en åtgärd för att hjälpa dem att börja arbeta. / The purpose of this study was to examine mental health in relation to unemployment among newly arrived with post-secondary education. This was to get a deeper understanding about their experiences regarding unemployment despite their high education, the focus was on mental health and how they think their future looks like. The method used for the following study was an empirical qualitative method in which the author used the semi-structured interviews. Five participants were interviewed, four men and one woman between the ages 20-64. The results of this study found that newly arrived people with post-secondary education had poor mental health because of worries about the future. They also felt that the education they had received from their country was a waste in Sweden. These people also had a temporary residence permit which brought frustration because their future wasn’t secure. The conclusion of this study was that newly arrived individuals with post-secondary education wanted Psychological help from the society so they could start working.
|
153 |
Skillnaden i sannolikhet att vara arbetslös mellan inrikes- och utrikes föddaEzzulddin, Omar, Haydari, Farid January 2019 (has links)
Drawing on European Social Survey, the main objective of this essay is to analyse the difference in the probability of being unemployed between natives and foreign born in Sweden. Using traditional statistical methods such as Linear Probability Model (LPM) and Blinder-Oaxaca decomposition and controlling for standard socio-economic variables we found that immigrants born in Europe have 5.3 percentage point higher likelihood of being unemployed compared to their Swedish counterpart. Regarding non-European we found that they have 5.2 percentage points higher probability of being unemployed compared to Swedish counterpart. An extension of BlinderOaxaca decomposition suggests that 4.9 percentage points of this gap is due to differences in endowment characteristics between immigrants born in Europe and Swedish counterpart. The difference in the characteristics between nonEuropean and natives amounts to 5.3 percentage points. On the other hand, approximately 1.5 and 10.3 percentage points of the differences in the unemployment probability between immigrants born in Europe and countries outside Europe and Swedish counterpart can be ascribe to different returns to those observable and/or unobservable characteristics that are not captured in the models.
|
154 |
Ränta, arbetslöshet och inflations påverkan på aktieavkastningen för svenska börsnoterade småbolagKlein, Tobias, Lundgren, Johan January 2019 (has links)
Studien syftar till att undersöka om det föreligger ett samband mellan makroekonomiska faktorer i Sverige och aktieavkastningen för svenska börsnoterade småbolag. De valda makroekonomiska faktorerna är i studien ränta, arbetslöshet och inflation. Tidigare studier är främst baserade på stora bolag och på den amerikanska marknaden vilket gör den svenska marknaden och småbolag intressant att undersöka. Genom en regressionsanalys har insamlad data för ränta, arbetslöshet och inflation studerats i förhållande till aktieavkastningen för svenska börsnoterade småbolag mellan åren 2009 och 2018. Resultatet av studien tyder på en signifikant påverkan från inflationen gentemot aktieavkastningen. Berörande ränta och arbetslöshet återfanns ingen signifikant påverkan.
|
155 |
Känsla av sammanhang (KASAM) och stress bland arbetslösaKristiansson, Daniel, Morén, Erik January 2009 (has links)
Denna studie behandlar sambandet mellan Antonovskys (1991) begrepp Känsla av sammanhang(KASAM) och stress samt hur dessa yttrar sig i förhållande till kön, ålder ocharbetslöshet. 168 personer, 97 män och 71 kvinnor, fördelades på tre grupper; arbetslösa för första gången, flergångsarbetslösa samt en grupp sysselsatta. Resultatet visade att personeröver 30 år angav högre KASAM än personer under 30 år och att gruppen sysselsatta personer upplevde högre KASAM än arbetslöshetsgrupperna. De förstagångsarbetslösa angav lägre KASAM än de som varit arbetslösa fler gånger. Det fanns inga könsskillnader, såsom antagits, och inte heller skillnader med avseende på stress eller energi. Fortsatt forskning påsociala och ekonomiska faktorers påverkan på arbetslöshet föreslås samt hur stressupplevelsen påverkas av KASAM beroende på kön.
|
156 |
Ute eller inne : en jämförelse av uppsagdas och anställdas syn på arbetslivstrygghet / Inside or outside : a comparative study of perspectives on labour market securityDahl Jakobsen, Tora January 2010 (has links)
SammanfattningMed bakgrund i en teoretisk modell som omfattar trygghetsdimensionerna: Arbetstrygghet,sysselsättningstrygghet, inkomsttrygghet och kombinationstrygghet undersöker uppsatsenupplevelsen av arbetslivstrygghet. Dessa fyra trygghetsdimensioner utgör även grunden föruppsatsens struktur både i avseende empiri, tidigare forskning samt teoretiska perspektiv.Sammanfattningsvis visar uppsatsens resultat att det rådde en positiv syn på anställningsskyddetgenom LAS. Bland de fackligt aktiva respondenterna fanns det även en uppfattningom att anställningsskyddet i synnerhet gynnar arbetslivets mer utsatta grupper, något somstår i kontrast till tidigare forskning. Även om anställningsskyddet var av betydelse för respondenternavar dock möjligheten till arbete i generell mening viktigare och detta fram förallt för respondenter med låg utbildningsnivå. Uppsatsen visar också att inkomsttrygghet isynnerhet var viktig för ensamstående med barn och i förläningen att flerförsörjarmodellenuppgavs ha stor betydelse. Slutligen visar uppsatsen också på att arbetsotrygghet även ärrelaterad till oron över att förlora sin sociala status eller att vid arbetslöshet inte finnas med iett socialt sammanhang. Detta indikerar att arbete för respondenterna även uppfyllde en viktigfunktion i avseende social samvaro och att den teoretiska modellen skulle kunnakompletteras med ytterligare en trygghetsdimension och är det social trygghet.Bakgrund:Internationalisering av ekonomin har medfört att arbetsstyrkan snabbare än tidigare måsteanpassas till rådande krav där en reglerad arbetsmarknad lyfts fram som ett hinder för arbetsmarknadsflexibilitet.Utvecklingen har bl.a. lett till en ökad känsla av arbetsotrygghetbland anställda. En eftersträvad aspekt av senare års arbetsmarknadsreformer uppges varaflexibilitet där fokus främst har legat på flexibilitet för arbetsgivare/organisationer ochföljaktigt en degradering av anställningsskyddet eller arbetstagares trygghet.Syfte:Syftet är att undersöka hur arbetslivstrygghet uppfattas av ett antal anställda och uppsagdasamt se vad deras uppfattning bygger på.2Metod:Med hänvisning till uppsatsens förståelsebaserade perspektiv genomfördes tio kvalitativaintervjuer där utgångspunkten för frågorna byggde på en redan framtagen teoretisk modellav olika dimensioner inom ramen för arbetslivstrygghet. Personerna som ingick i undersökningenrepresenterar kategorierna: uppsagda, personer som själva ansåg det fanns en risk föratt de skulle bli uppsagda och personer som ansåg det sannolikt att de skulle få behålla sinanställning.Resultat:Resultatet visar att likheter och skillnader i anställdas och uppsagdas uppfattning kringtrygghet i arbetslivet till större delen kan förklaras med hänvisning till faktorer som anställningssituation,fackliga uppdrag, utbildningsbakgrund samt civilstatus.
|
157 |
En bra lyssnare är aldrig fel : Förväntningar kring mötet med en coachDyrvik, Kristian, Bolinder, Martin January 2009 (has links)
<p> </p><p>The aim with this essay is to examine the individual's expectations in the meeting with a job coach. It has become all more common with job coaches, in order to meet the unemployment in the society. The survey builds on a quantitative method, where 29 individuals who are linked to a changeover-program towards new jobs, have replied to a questionnaire. The survey shows that the participants have expectations on the coach as a supporting function. There is also a trust to that the contact with a coach will lead to new employment. In conclusion, there is among some of the participants a view about that there is someone else than themselves that has a responsibility in order to reach employment.</p><p> </p>
|
158 |
Nya perspektiv, självförtroende och motivation för unga i behov av särskilt stöd : Europeisk KorttidsvolontärtjänstOlofsson, Marie January 2008 (has links)
<p>Det här är en studie som belyser programmet Europeisk korttidsvolontärtjänst (St EVS) samt granskar om programmet kan vara lämpligt vid vägledning av unga i behov av särskilt stöd.</p><p>Litteraturstudier och intervjuer med tre personer som har erfarenhet av arbetssättet har genomförts. Forskningsfrågorna ger svar på vilka argument som finns för att använda programmet, hur arbetet med St EVS går till samt vilka ungdomar som kan delta.</p><p>Tidigare forskning inom området är näst in till obefintlig, vidare saknas kännedom om St EVS bland många yrkesgrupper som arbetar med unga i behov av särskilt stöd.</p><p>I resultatet framkommer att St EVS ökar ungdomarnas självförtroende och främjar deras personliga utveckling. Resultatet tyder också på att det ger motivation för arbete eller studier.</p><p>Andra fördelar är att programmet är gratis för ungdomarna och erbjuder mycket trygghet.</p><p>Resultaten pekar dock mot att det är viktigt med förberedelser och att sändande organisationen känner till och har förtroende för mottagande organisationen. Förutsatt att mottagande organisationen kan ge ungdomen det individuella stöd som han/hon behöver, kan ungdomar med olika förutsättningar och behov delta i programmet.</p><p>Analys av resultaten indikerar att programmet skulle kunna innebära en ekonomisk vinst både på kort och på lång sikt för kommuner. En annan slutsats är att fler samarbeten borde finnas där olika yrkesgrupper arbetar tillsammans med St EVS.</p><p>Vidare kan programmet anses lämpligt att använda i vägledning av ungdomar i behov av särskilt stöd. Då ensamt arbete med programmet tar mer tid och engagemang är samarbete att föredra. Förutsatt att ett samarbete finns är det troligt att studie- och yrkesvägledare både kan tillföra mycket och själva tjäna på ett sådant samarbete.</p><p>Resultatet av studien kan vara till nytta för studie- och yrkesvägledare på gymnasium, särgymnasium och arbetsförmedlingar, samt för kommuner och för övriga yrkesgrupper som arbetar med ungdomar i behov av särskilt stöd.</p>
|
159 |
Motivation att söka arbete hos deltagare i AMA Arbetsmarknads verksamhet JobbcentrumGrund Nilsson, Carina, Skärberg, Elin January 2009 (has links)
<p>Syftet med studien var att undersöka vad som motiverar arbetslösa deltagare i AMA Arbetsmarknads verksamhet Jobbcentrum att söka ett arbete. Ett annat syfte var också att undersöka om AMA hjälper dessa deltagare<em> </em>att<em> </em>motiveras och kunna återvända till den ordinarie arbetsmarknaden. Tidigare forskning inom området har ofta fokuserat på samband mellan arbetssökarbeteende och de arbetslösas förväntningar på och värderingar av arbete. Motivation sägs vara påverkad utifrån såväl inre som yttre faktorer. Våra teoretiska utgångspunkter har varit Becks teori om risksamhället samt två motivationsteorier, dels en teori om förväntningar och dels en teori om självbestämmande. Studien är kvalitativ och den metodologiska ansats som använts är hermeneutik. Intervjuer genomfördes med 10 deltagare från Jobbcentrum som valdes ut genom ett ändamålsenligt urval. Resultatet visar att vad som värderas med ett arbete i första hand är den trygghet det ger, inte enbart pga. lönen utan även pga de sociala kontakterna och rutinerna. Att ha en meningsfull sysselsättning var motiverande för att söka arbete. Att vara aktiverad – både fysiskt och psykiskt – visades i studien vara viktigt för motivationen. Deltagarnas förväntningar på vad Jobbcentrum kunde göra för dem var låga, istället betonades det personliga ansvaret för att få ett arbete.</p>
|
160 |
Arbetslös - helt värdelös? : En intervjustudie om hur individer upplever sin arbetslösasituation och hur den påverkar det sociala livet.Törnberg, Rebecka, Jonsson, Caroline January 2010 (has links)
<p>Syftet med denna studie var att studera hur arbetslöshet kan påverka människors sociala liv. Studien har inriktat sig på arbetslöshet utifrån arbetslösa individers eget perspektiv. Vår forskningsfråga handlar om att belysa vilka faktorer som synliggörs och påverkar människors sociala liv under deras arbetslöshet. Studien har en kvalitativ ansats och datainsamlingen har skett genom halvstrukturerade intervjuer med personer som varit arbetslösa mellan sex månader och två år. Resultatet visade att de flesta av intervjupersonerna ansåg att arbete förknippades med deras identitet. Det framkom även att ekonomin spelade en central roll i intervjupersonernas liv på många olika sätt och att det begränsade dem i deras sociala liv. Vidare framgick det att intervjupersonerna kände en avsaknad av förståelse från sin omgivning och behovet av socialt stöd visade sig vara mycket individuellt vilket påverkades av en rad olika faktorer. Vidare framkom det även att föreningslivet kan fylla en viktig funktion och det visade sig till viss del kunna fylla de behov som arbetet ger. Resultatet visade slutligen att arbetslösheten ledde till konflikter, missförstånd och känslor av att inte vara en del av samhället. En slutsats som kan dras av denna studie är att arbete är en viktig del för det sociala livet. Arbete ger människor sociala kontakter utanför hemmet och möjliggör för både struktur, självständighet, gemenskap, tillhörighet och för upprätthållandet av en stabil identitet. Familjen har också fått en central roll i de arbetslösas livssituation då den kan skapa både mening och mål i tillvaron för den arbetslöse. En ytterligare slutsats anser vi blir behovet av stöd för att reducera och förebygga de negativa konsekvenserna som arbetslösheten ger individen. Det finns områden som kan förbättras. Vidare belyser studien betydelsen av utveckling av det sociala stödet för att kunna täcka in de brister i stöd som erhålls idag för att hindra att arbetslösheten leder till isolering, utanförskap och känslor av skam och skuld som förhindrar dem från att ha ett bra och fungerande socialt liv.</p><p>Nyckelord: Arbetslöshet, ekonomiska begränsningar, identitet, sociala förväntningar,socialt stöd</p>
|
Page generated in 3.2838 seconds