1 |
Bestyrkande av hållbarhetsredovisningar i Sverige : En studie om bestyrkandegivarens, branschtillhörighetens och storlekens påverkan på bestyrkandetBergström, Peter, Abou Ramadan, Ibrahim January 2013 (has links)
Allt fler företag har börjat att rapportera hållbarhetsinformation, som publiceras i hållbarhetsredovisningar, på grund av samhällets och intressenternas ökade medvetenhet för hållbarhetsfrågor. Dock finns det en misstro bland företags intressenter angående trovärdigheten hos denna information. Detta har medfört att allt fler företag använder ett bestyrkande av deras hållbarhetsredovisningar. Bestyrkandet är i de flesta fall frivilligt på grund av avsaknaden av reglering. Därmed kan även olika organisationer med olika bakgrund utföra bestyrkandet, vilket medför problem gällande jämförbarhet och förtroende för rapporterna. Syftet med den här undersökningen är att öka förståelsen för hur företagsspecifika egenskaper, storlek och branschtillhörighet, samt typ av bestyrkandegivare påverkar bestyrkandet av hållbarhetsredovisningar i Sverige. Undersökningen baseras på hållbarhetsredovisningar från år2012 samt medföljande bestyrkanderapporter från 114 börsnoterade svenska företag. Bestyrkanderapporternas analyserades med hjälp av en innehållsanalys. Resultatet från den här undersökningen tyder på att valet av bestyrkandegivare tycks påverka utformningen och kvalitén på bestyrkanderapporterna. Branschtillhörigheten verkar även påverka bestyrkandet, Sverige har dock andra branscher som är ”ledande” inom bestyrkandet av hållbarhetsredovisningar än vad tidigare forskning angivit. Dessutom använder de stora företagen bestyrkandet av hållbarhetsredovisningar i större utsträckning än mindre företag.
|
2 |
Trenden inom den frivilliga miljöredovisningen : - En studie om hur företagens storlek och branschtillhörighet påverkar trendenAbou Ramadan, Ibrahim, Bergström, Peter January 2012 (has links)
Det har blivit allt vanligare att företagen redovisar om deras miljöpåverkan samt hur de Arbetar för att minska deras miljöpåverkan. Att företag frivilligt publicerar miljöredovisningar har skapat en diskussion bland forskare, som försöker att besvara frågor som varför företag frivilligt redovisar om deras miljöpåverkan samt hur olika företagsegenskaper påverkar miljöredovisningen. Denna undersökning syftar till att testa om legitimitetsteorin kan förklara sambandet mellan samhällets miljömedvetenhet och företagens miljöredovisning samt undersöka hur egenskaperna storlek och branschtillhörighet påverkar detta samband. Undersökningen bygger på miljöredovisningar hämtade från årsredovisningar och CSR redovisningar för 144 börsnoterade svenska företag från åren 2005 och 2011. Antalet sidor och innehållet i miljöredovisningarna analyserades med hjälp av en innehållsanalys. Resultatet av denna undersökning tyder på att legitimitetsteorin kan förklara sambandet mellan samhällets miljömedvetenhet och företagens miljöredovisning, samt att företagens storlek och branschtillhörigheten tycks påverka sambandet. Företagens storlek och branschtillhörighet tycks påverka både antalet sidor och innehållet i miljöredovisningen.
|
3 |
Lokalisering av huvudkontor bland Sveriges största företag : En studie om drivkrafter som förklarar huvudkontorens lokaliseringJarlheden, Rebecca, Larsdotter, Lovisa January 2019 (has links)
Utflyttningar av huvudkontor ökade kraftigt i Sverige under slutet av 1990-talet och medförde en stor debatt i det svenska näringslivet. Ämnet fick även ökad uppmärksamhet i ekonomisk forskning eftersom det befarades leda till långsiktiga negativa effekter för samhället. Frågan om företagens huvudkontor aktualiserades återigen under 2017 med en rad uppmärksammade fall, bland annat Nordeas flytt från Sverige. Behovet av studier som följer upp huvudkontorens lokalisering och de bakomliggande drivkrafterna ansågs därmed fortfarande vara lika aktuellt och nödvändigt. Därför bestämde vi oss för att studera vad som hänt med huvudkontorens lokalisering under 2010-talet och särskilt drivkrafterna för lokaliseringen baserade på företagens berättelser. Undersökningen bestod av två delar. Den första delen var en upprepad tvärsnittsstudie och huvudkontoren kartlades för företagen på Veckans Affärers (2018) lista över Sveriges 500 största företag. Likt tidigare studier undersöktes drivkrafterna ägarstruktur, skatter, branschtillhörighet och storlek. I undersökningens andra del undersöktes drivkrafterna närmare genom att följa upp alla de företag som flyttat sitt huvudkontor till eller från Sverige sedan 2010. Detta hade inte gjorts i tidigare studier. Första delen av undersökningen visade att 30 procent av företagen hade sina huvudkontor utomlands. Detta innebar en minskning sedan 2010 och nivån var även under den som uppmättes vid millennieskiftet. Vidare visade undersökningen att ägarstruktur utgjorde den enskilt starkaste drivkraften för huvudkontorets lokalisering. Undersökningen visade också att det svenska ägandet fortfarande dominerade bland de största företagen i Sverige. Nivån av utlandsägande konstaterades vara fortsatt stabil. Det tidigare dominerande ägandet från USA hade dock upphört och istället hade det europeiska ägandet ökat. De nationaliteter som var mest framträdande som ägare till de största företagen i Sverige år 2019 var Nederländerna och Luxemburg. Detta förklarades som en följd av uppköp och förvärv, men ägande från dessa länder var främst skattemässigt motiverande vilket kunde påstås ligga bakom ökningen i andelen utlandsägda företag med huvudkontor i Sverige. Dock kunde undersökningen inte fastslå skatter som en drivkraft för huvudkontorens lokalisering. Utifrån undersökningen kunde inte branschtillhörighet fastslås som en drivkraft för huvudkontorets lokalisering, däremot fanns skillnader mellan olika branscher. Inom bank och finans, fastighet samt mediebranschen fanns inget eller endast ett fåtal företag som lokaliserat huvudkontoret utomlands. Vidare visade undersökningen att företagets storlek inte var en drivkraft för huvudkontorens lokalisering. Undersökningens andra del visade att samtliga företag som flyttat sina huvudkontor till Sverige sedan 2010 kunde kopplas till ägande och handlade om en återflyttning tillbaka till Sverige. Ett av fallen utmärkte sig dock genom att ägarförändringar utlöst flytten av huvudkontoret, men lokaliseringen i Sverige förklarades inte av ägarens nationalitet. Även de företag som flyttat sina huvudkontor från Sverige sedan 2010 kunde förklaras av ägandeförändringar, men motiverades även av förbättrade regelverk och skatter.
|
4 |
Väsentlighetsbedömningens påverkan av klientens branschtillhörighet / The materiality assessments impact of the clients' industry affiliationDahlström, Angelina, Rosdahl, Sara January 2014 (has links)
Bakgrund: Bristen på riktlinjer för väsentlighetsbedömning lämnar ett stort utrymme för revisorns professionella omdöme i väsentlighetsbedömningen. Revisorn måste använda sitt professionella omdöme vid väsentlighetsbedömningen, speciellt med hänseende till klientens branschtillhörighet, vilket ger upphov till inkonsekventa väsentlighetsbedömningar. Syfte: Studiens syfte är att förklara hur revisorernas väsentlighetsbedömningar påverkas av klientens branschtillhörighet. Metod: Studien har ett positivitsikt synsätt och använder en kombinerad metod av både kvalitativ och kvantitativ metodik. Studien utförde för- och efterintervjuer samt en enkätundersökning. Datan samlades in via SurveyMonkey och hanterades samt analyserades i statistikprogrammet SPSS. Resultat och slutsats: Revisorernas professionella omdöme som används i väsentlighetsbedömningarna ger upphov till skillnader i väsentlighetsbedömningarna. Skillnaderna kan delvis förklaras av klientens branschtillhörighet eftersom det inte finns specifika riktlinjer för hur väsentlighetsbedömningarna ska utföras beroende på klientens branschtillhörighet. Resultatet visade att revisorerna inte lägger en lika stor vikt på samma komponenter i väsentlighetsbedömningen beroende på klientens branschtillhörighet. Studiens slutsats är att väsentlighetsbedömningen påverkas av klientens branschtillhörighet genom att revisorerna inte lägger en lika stor vikt på samma komponenter i väsentlighetsbedömningen i de undersökta branscherna. Studiens bidrag: Studien ämnar ge insikt i att förklara hur väsentlighetsbedömningen påverkas av klientens branschtillhörighet. Tidigare studier har inte undersökt variabler i faktorn bransch som påverkar väsentlighetsbedömningen, vilket denna studie har tagit hänsyn till. / Background: The lack of guidance on materiality assessments leaves a large space for the auditors’ professional judgment in assessing materiality. The auditor must use professional judgments on materiality assessments, especially with regard to the clients’ industry affiliation, giving rise to inconsistent materiality assessments. Aim: The aim of this study is to explain how the auditors’ materiality judgments are influenced by the clients’ industry affiliation. Method: The study uses a positivistic approach and uses a combined approach of both qualitative and quantitative methodology. The study used pre- and post interviews and a questionnaire survey. The data was collected via SurveyMonkey and handled and analyzed in SPSS. Result and conclusion: The auditors professional judgment used in materiality assessments give rise to differences in materiality assessments. The differences may be partly explained by the clients’ industry affiliation as there are no specific guidelines that cover materiality assessments specifically for clients with different industry affiliations. The result of this study showed that the auditors do not put an equal amount of importance on the same components of the assessment in regards to the clients’ industry affiliation. The study concludes that the assessment will be influenced by the clients’ industry affiliation since the auditor does not place as much importance on the same components of the materiality assessment in the surveyed industries. Contribution of the thesis: The study aims to provide insight to explain how the assessments will be influenced by the clients’ industry affiliation. Previous studies have not examined the variables in the factor industry that affect materiality assessment as this study has taken into account.
|
5 |
Legitimitetsstrategier vid redovisning av negativa aspekter i hållbarhetsrapporten : En totalundersökning av företag noterade på Stockholmsbörsen Large CapBergkvist, Emma, Eriksson, Emma January 2017 (has links)
Allt fler företag väljer idag att hållbarhetsrapportera. En av anledningarna till detta kan vara att de ser det som en nödvändighet att vara transparenta för att behålla eller skapa legitimitet. Det har dock visats sig att företag många gånger är rädda att redovisning av negativa aspekter i hållbarhetsrapporten ska leda till att de förlorar legitimitet om aspekterna inte visar sig vara i linje med vad som av samhället anses korrekt. Trots osäkerheten kring detta är tidigare studier om hur företag faktiskt redovisar just negativa aspekter få. Där vill denna studie bidra till forskningsfältet genom att (1) identifiera vilka legitimitetsstrategier företag noterade på Large Cap använder sig av vid redovisning av negativa aspekter i hållbarhetsrapporten (2) kartlägga i vilken utsträckning dessa legitimitetsstrategier används och (3) analysera och pröva samband mellan storlek, synlighet i media, branschtillhörighet samt rapporteringsområde och företag noterade på Large Caps legitimitetsstrategier. En totalundersökning företag noterade på Stockholmsbörsen Large Cap som hållbarhetsrapporterar enligt GRIs riktlinjer genomfördes för att besvara studiens syfte. Studien visar att företag noterade på Large Cap främst använder sig av verkliga legitimitetsstrategier där syftet är att vilja förändra något. Vidare framkommer att ytterligare en legitimitetsstrategi, kontrollerbarhetsrationalisering, förekommer bland de minsta och största företagen. Det framkommer även att det finns ett samband mellan storlek samt synlighet i media och företag noterade på Large Caps legitimitetsstrategier. Däremot pekar studien i riktning mot att det inte förekommer något samband mellan branschtillhörighet eller rapporteringsområde och företag noterade på Large Caps legitimitetsstrategier. Överlag tyder studiens resultat på att företag noterade på Large Cap ligger i framkant gällande redovisning av negativa aspekter men att det kan finnas andra förklaringar till användningen av legitimitetsstrategier, exempelvis land, som ytterligare skulle behöva studeras.
|
6 |
Granskning av hållbarhetsrapporter : En studie om hur företagsspecifika variabler påverkar företag att frivilligt välja extern oberoende granskning av hållbarhetsrapporterHallgren, Tobias, Lindqvist, Felicia January 2020 (has links)
Under de senaste åren har antalet företag som väljer att få sina hållbarhetsrapporter granskade av en oberoende tredje part ökat kraftigt. I takt med denna utveckling har intresset ökat för vilka faktorer som påverkar företag att frivilligt välja att få sina hållbarhetsrapporter granskade. Denna studie syftar till att utöka förståelsen för hur företags lönsamhet, storlek samt branschtillhörighet påverkar företag att, utöver lagkrav, välja extern oberoende granskning av sina hållbarhetsrapporter i en svensk kontext. Metoden som används i studien är logistisk regressionsanalys och undersökningen baseras på företag noterade på Nasdaq Stockholm under räkenskapsår 2019. Resultatet från studien visar att större företag är mer benägna att frivilligt välja extern oberoende granskning av sina hållbarhetsrapporter medan lönsamhet och tillhörighet till en socialt eller miljömässigt känslig bransch inte har en påverkan. Studien bidrar med en utökad förståelse för hur företagsspecifika variabler påverkar företag att välja extern oberoende granskning av hållbarhetsrapporter i en svensk kontext.
|
7 |
Är företag i olika branscher lika bra på att hållbarhetsredovisa? : En kvantitativ studie om huvudfokuset i hållbarhetsredovisningar skiljer sig åt mellan branscher i EUHagelin, Tuva, Jonsson, Wilma January 2022 (has links)
Att företag agerar etiskt är av stor betydelse i dagens företagande för att fortsätta vara relevanta på marknaden. Därav finns det ett krav på företag inom EU som uppfyller vissa kriterier att upprätta en hållbarhetsredovisning varje år, Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/95/EU. Syftet är att företag ska delge information till sina intressenter och omgivningen för att visa hur de agerar hållbart från de tre perspektiven miljö, socialt och styrning samt för att redovisa konsekvenserna som företags verksamheter orsakar kopplade till hållbarhet. Denna studie avser att undersöka mängden hållbara ord i EU-företags hållbarhetsredovisningar genom en kvantitativ innehållsanalys för att besvara frågan om huvudfokuset i hållbarhetsrapporter skiljer sig åt mellan branscher. Tre branscher, transport, mode och bank, valdes ut utifrån tidigare studier i syfte att besvara forskningsfrågan. Sammanlagt 45 företag inkluderades i studien där 15 företag tillhörde vardera bransch. De hållbara orden har valts ut med inspiration från bland annat Europaparlamentets och rådets direktiv (2014/95/EU) som i sin tur kopplades till de tre kategorierna inom ESG (Environmental, Social, Governance). För varje gång ett företag nämnde ett av orden i sin hållbarhetsredovisning fick företaget, och därmed även branschen som företaget tillhör, ett poäng inom den kategorin som ordet tillhör. För att besvara studiens forskningsfråga grundar sig hypoteser och slutsatser på tidigare forskning och teorier som förklarar hållbarhetsredovisning. Legitimitetsteorin, intressentteorin samt signaleringsteorin och Habermas kommunikationsteori har använts för att förstå hållbarhetsredovisning och därmed hur företag redovisar hållbara aspekter. Studien använde Kruskal-Wallis testet som analyseringsmetod för att testa hypoteserna. De statistiska testerna kom fram till att det inte finns någon signifikant skillnad mellan branscherna vid rapportering av miljöaspekter och styrningsaspekter. Däremot visar testerna att en signifikant skillnad finns vid rapportering av sociala aspekter, närmare bestämt att modebranschen rapporterar mer om sociala aspekter jämfört med bankbranschen. Dock kunde ingen skillnad säkerställas mellan mode- och transportbranschen samt bank- och transportbranschen vid rapportering av sociala aspekter. Slutsatsen är att branschers huvudfokus till mestadels inte skiljer sig åt i hållbarhetsredovisningar, vilket inte följer tidigare forskning. Studien bidrar till kunskap och förståelse från ett annat perspektiv jämfört med vad tidigare forskning har kommit fram till samt hur branscher borde rapportera om relevant information och förhåller sig till varandra gällande rapportering av de tre kategorierna i ESG.
|
8 |
Humankapital : Frivillig redovisning i Sverige / Human capital : Voluntary disclosure in SwedenCarlsson, Emmelie, Johansson, Linnéa January 2024 (has links)
Denna studie undersöker om faktorer som företagsstorlek och branschtillhörighet påverkar svenska börsnoterade företags frivilliga redovisning av humankapital i årsredovisningarna. Data har samlats in från databaser samt från årsredovisningar med hjälp av ett egenkonstruerat index. Studien använder en regressionsanalys för att testa sambandet men finner inget signifikant resultat. Trots detta indikerar resultatet att det finns ett samband mellan stora företag och mer frivillig redovisning av humankapital, samt en indikation på att kunskapsintensiva branscher redovisar mer frivillig information om humankapitalet jämfört med resterande branscher. Vi kunde även konstatera att vissa företag tillhandahållit väldigt lite information om humankapitalet, vilket tyder på att företag i vårt urval saknar incitament att frivilligt redovisa denna information. Resultatet kan därmed bidra till diskussionen om införandet av ökade rapporteringskrav för humankapital. Framtida studier kan bygga vidare på denna undersökning, och det vore då lämpligt med ett större urval för att undersöka om företagsstorlek, branschtillhörighet och andra företagskaraktäriska egenskaper såsom skuldsättningsgrad, lönsamhet, företags ålder och ägarstruktur påverkar svenska börsnoterade företags frivilliga redovisning av humankapitalet. Språket i denna studie är svenska. / This study investigates whether factors such as company size and industry affect Swedish listed companies' voluntary disclosure of human capital in their annual reports. Data has been collected from databases and annual reports using a self-constructed index. The study uses a regression analysis to test the relationship but finds no significant result. Nevertheless, the results indicate that there is a relationship between large companies and more voluntary disclosure of human capital, as well as an indication that more knowledge-intensive industries disclose more voluntary information on human capital compared to other industries. We also found that some firms provide very little information on human capital, suggesting that firms in our sample lack incentives to voluntarily disclose this information. The results can thus contribute to the discussion on the introduction of increased human capital reporting requirements. Future studies can build on this study, and it would be appropriate to use a larger sample to investigate whether firm size, industry affiliation and other firm characteristics such as leverage, profitability, company age and ownership structure affect Swedish listed firms' voluntary disclosure of human capital. The language of this study is Swedish.
|
9 |
Hållbarhetsredovisning : En kvantitativ studie på faktorers påverkan på mängd hållbarhetsredovisningEkegren, Sanna, Tierney, Lisa January 2017 (has links)
Hållbarhet är idag ett högaktuellt ämne och svenska bolag är bland de bättre i världen på att redovisa sitt hållbarhetsarbete. Hållbarhetsredovisning har länge varit frivilligt och det kan vara svårt att se de bakomliggande motiven till bolagens frivilliga redovisning. Om motiven bakom den frivilliga redovisningen är svårbedömda minskar möjligheterna för intressenter att ta välinformerade investeringsbeslut. Genom en kvantitativ undersökning på svenska börsnoterade bolag är syftet med studien att undersöka hur branschtillhörighet, storlek och lönsamhet påverkar mängd hållbarhetsrelaterad information bolaget förmedlar. I den multivariata regressionsanalysen finner vi positiva samband mellan mängd hållbarhetsredovisning och de faktorer som undersökts vilket ligger i linje med tidigare forskning. Det starkaste variabelsambandet är det mellan storlek och mängd hållbarhetsredovisning. Däremot uppmättes inte signifikant samband för variabeln lönsamhet.
|
10 |
Hållbarhetsredovisning : En studie om informationsbalansen i high profile och low profile industriesSandfeldt, Björn, Robertsson, Henrik January 2017 (has links)
SAMMANFATTNING ” Hållbarhetsredovisning – En studie om informationsbalansen i high profile och low profile industries” Datum: 2017-06-05 Nivå: Kandidatuppsats i Företagsekonomi, 15 HP Institution: Akademin för Ekonomi, Samhälle och Teknik, EST, Mälardalens Högskola Författare: Björn Sandfeldt Henrik Robertsson 3 mars 1994 5 maj 1992 Titel: Hållbarhetsredovisning – En studie om informationsbalansen i high profile och low profile industries Handledare: Staffan Boström Nyckelord: Hållbarhetsredovisning, GRI, negativ information, branschtillhörighet, transparens och balans. Frågeställning: I vilken utsträckning presenteras negativ information i hållbarhetsredovisningar? Påverkar företags branschtillhörighet frekvensen av negativ information i hållbarhetsredovisningar? Syfte: Syftet med uppsatsen är att undersöka informationsbalansen i hållbarhetsredovisningar genom att studera i vilken utsträckning negativ information presenteras. Uppsatsen undersöker även om branschtillhörighet påverkar frekvensen av negativ information. Metod: I studien tillämpats en kvantitativ metod med innehållsanalys. Teoriinsamlingen är baserad på vetenskapliga artiklar som handlar om hållbarhetsredovisning, branschtillhörighet, GRI, legitimitets-, signal- och intressentteorin. För att samla in data användes ett urval av 150 hållbarhetsredovisningar. Resultaten har analyserats genom deskriptiv analys och Chi2-tester. Slutsats: De slutsatser som gjorts i denna undersökning är att företag redovisar mer positiv än negativ information, men att skillnaden inte var speciellt stor. Branschtillhörigheten påverkar frekvensen av negativ information. Det visade sig att företag i miljökänsliga branscher kommunicerar två gånger mer negativ information än företag i icke-miljökänsliga branscher. / ABSTRACT “Sustainability reporting – A study on the information balance in high profile and low profile industries ” Date: June 5th 2017 Level: Bachelor thesis in Business Administration, 15 ECTS Institution: School of Business, Society and Engineering, Mälardalen University Authors: Björn Sandfeldt Henrik Robertsson 3th Mars 1994 5th May 1992 Title: Sustainability reporting – A study on the information balance in high profile and low profile industries Tutor: Staffan Boström Keywords: Sustainability reporting, GRI, negative information, industries, transparency and balance. Questions: In what volume does negative information get presented in sustainability reports? Does the sector of firms influence the amount of presented negative information in sustainability reports? Purpose: The purpose of this essay is to examine the information balance in sustainability reporting, by studying the amount of negative information presented. The essay also studies if the sector of firms influences the amount of negative information. Method: The essay uses a quantitive research method with content analysis. The theory of the studie is based on academic journals that contains information about sustainability reporting, sector, GRI, legitimacy-, signaling- and stakeholder theory. The primary data consist of a sample of 150 sustainability reports. The results have been analyzed by descriptive analysis and Chi-squared tests. Conclusion: The conclusion of the thesis is that firms present more positive than negative information in sustainability reports, however the difference was not that great. The industry affiliation effect the frequency of negative information. It shows that firms in environmentally sensitive sectors communicate twice the amount of negative information than firms in non-environmentally sensitive sectors.
|
Page generated in 0.0533 seconds