Spelling suggestions: "subject:"föräldrasamverkan"" "subject:"föräldramöten""
1 |
Elevers värderingar av föräldramedverkan i grundskolan. : En enkätundersökningWickström, Daniel, Berg, Roger January 2006 (has links)
<p>Abstract</p><p>Parental participation is something that is included in school either we like it or not. Several studies have been done about this phenomena but not many of them have examined the pupils estimation about parental participation. Therefore did we get interested about the pupils situation because why haven’t almost anyone asked the pupils about this phenomena when it’s constructed fore them? To learn more about the pupils estimation did we a questionnaire in twelve different classes with children in the ages between 10-16 years. The results we got from the questionnaire concerning the pupils estimation about parental participation were both expected and unexpected.</p><p>Keywords: Parental participation</p><p>Questionnaire</p><p>Pupil estimation</p>
|
2 |
Elevers värderingar av föräldramedverkan i grundskolan. : En enkätundersökningWickström, Daniel, Berg, Roger January 2006 (has links)
Abstract Parental participation is something that is included in school either we like it or not. Several studies have been done about this phenomena but not many of them have examined the pupils estimation about parental participation. Therefore did we get interested about the pupils situation because why haven’t almost anyone asked the pupils about this phenomena when it’s constructed fore them? To learn more about the pupils estimation did we a questionnaire in twelve different classes with children in the ages between 10-16 years. The results we got from the questionnaire concerning the pupils estimation about parental participation were both expected and unexpected. Keywords: Parental participation Questionnaire Pupil estimation
|
3 |
Att integrera föräldrar i omvårdnaden av prematura barnZittra, Therese, Lindberg, Jessica January 2009 (has links)
<p><em>Bakgrund:</em><strong> </strong>Varje år föds ca 90 000 barn i Sverige, varav ca 4 % föds för tidigt. Det är under nyföddhetsperioden människan behöver som mest omvårdnad i livet. På en neonatalvårdsavdelning ar det en huvuduppgift för vårdaren att se till att så goda förutsättningar som möjligt skapas för kontakten mellan barn och föräldrar. <em>Syfte: </em>Syftet med denna litteraturstudie var att belysa faktorer som påverkar integrationen av föräldrar i vården av prematura barn. <em>Metod: </em>Metoden<strong> </strong>som användes var systematisk litteraturstudie. Databaserna Pubmed och Cinahl har använts vid sökning efter vetenskapliga artiklar. Även manuell sökning gjordes. I studien inkluderades 15 artiklar som analyserades med hjälp av innehållsanalys. <em>Resultat: </em>Tre kategorier framkom; främjande faktorer, hämmande faktorer och påverkan på föräldrarna. Till främjande faktorer hörde subkategorierna; vårdmodeller och metoder, stöd samt sjuksköterskeåtgärder. Hämmande faktorer fick subkategorierna; dålig kommunikation och avdelningsrelaterade hinder. Påverkan på föräldrar innefattar subkategorierna; positiva effekter och negativa effekter. <em>Diskussion och slutsats: </em>De tre komponenterna vårdgivarna, vårdtagarna och vårdavdelningens samspel är viktigt för integrationen av föräldrarna. Sjuksköterskan måste skapa en tillitsfull relation till föräldrarna samtidigt som vårdavdelningen måste vara anpassad för optimal involvering.</p>
|
4 |
Att integrera föräldrar i omvårdnaden av prematura barnZittra, Therese, Lindberg, Jessica January 2009 (has links)
Bakgrund: Varje år föds ca 90 000 barn i Sverige, varav ca 4 % föds för tidigt. Det är under nyföddhetsperioden människan behöver som mest omvårdnad i livet. På en neonatalvårdsavdelning ar det en huvuduppgift för vårdaren att se till att så goda förutsättningar som möjligt skapas för kontakten mellan barn och föräldrar. Syfte: Syftet med denna litteraturstudie var att belysa faktorer som påverkar integrationen av föräldrar i vården av prematura barn. Metod: Metoden som användes var systematisk litteraturstudie. Databaserna Pubmed och Cinahl har använts vid sökning efter vetenskapliga artiklar. Även manuell sökning gjordes. I studien inkluderades 15 artiklar som analyserades med hjälp av innehållsanalys. Resultat: Tre kategorier framkom; främjande faktorer, hämmande faktorer och påverkan på föräldrarna. Till främjande faktorer hörde subkategorierna; vårdmodeller och metoder, stöd samt sjuksköterskeåtgärder. Hämmande faktorer fick subkategorierna; dålig kommunikation och avdelningsrelaterade hinder. Påverkan på föräldrar innefattar subkategorierna; positiva effekter och negativa effekter. Diskussion och slutsats: De tre komponenterna vårdgivarna, vårdtagarna och vårdavdelningens samspel är viktigt för integrationen av föräldrarna. Sjuksköterskan måste skapa en tillitsfull relation till föräldrarna samtidigt som vårdavdelningen måste vara anpassad för optimal involvering.
|
5 |
Föräldrasamverkan : med fokus på elevens kunskapsutveckling och läxor inom ämnet matematik / Mathematics in school : parent cooperation with a focus on students’ knowledge development and homeworkAndersson, Josefin, Knutsson, Isabella January 2009 (has links)
BAKGRUND:Tidigare forskning visar att det är viktigt med föräldrasamverkan för elevens utveckling.Läroplanerna säger att vi ska ha ett samarbete mellan hemmet och skolan. Det finns inte såmycket forskning kring läxornas påverkan, den litteratur som finns är mer diskussionsartad.SYFTE:Vårt syfte med arbetet är att ta reda på hur föräldrarna ser på samarbete mellan hemmet ochskolan inom ämnet matematik. Vi har avgränsat oss genom att välja två aspekter kringsamarbete. Den första aspekten är föräldrarnas syn på deras möjlighet att följa sitt barnskunskapsutveckling inom ämnet, då med fokus på betyg och det andra är läxor.METOD:Vi har gjort en kvantitativ enkätundersökning som grundar sig på 29 stycken enkätsvar. Föratt stödja vår enkätundersökning gjorde vi också fyra kvalitativa telefonintervjuer.RESULTAT:Vi kom fram till att föräldrar är generellt nöjda med informationen kring sitt barns utvecklingi ämnet matematik. De vill dock ha mer, eller mycket mer, information kring sitt barnsHögskolan i BoråsJosefin Andersson och Isabella Knutsson3kunskapsnivå och om dagens undervisningsmetoder. Föräldrarna är positivt inställda tillläxor. / Uppsatsnivå: C
|
6 |
Föräldrars delaktighet i neonatalvården : -en litteraturöversiktLewholt, Anna, Mann, Viktoria January 2010 (has links)
No description available.
|
7 |
Lokal styrelse : ett demokratiskt forum? / Local boarding : a place for democracy?Andersson, Cecilia January 1999 (has links)
<p>1996 startade en försöksverksamhet med lokala styrelser i grundskolan. Det är en försöksperiod under fem års tid. I en lokal styrelse ingår föräldrar, enhetschef, elever och lärare. Det är upp till den enskilda skolan om de ska införa lokal styrelse eller inte. Det vanligast förekommande namnet på en lokal styrelse är förvaltningsråd. I min undersökning har jag intervjuat fem olika skolledare och fått fram deras uppfattningar om föräldrademokrati och medverkan i lokala styrelser. Resultaten visar att skolledare tycker det är bra att föräldrar får insyn i skolan så att de förstår vilket arbete lärare och övrig personal lägger ner utöver lektionstid. Skolledare var överens om att det oftast är de välutbildade och skolintresserade föräldrarna som engagerar sig i förvaltningsråd. En av skolledarna tror att det finns en viss risk med den typ av föräldrar som engagerar sig och det kan resultera i en elitskola.Jag ska i min undersökning försöka få en bild av vilken betydelse föräldrainflytande i s k lokala styrelser har för den framtida skolan. Som titeln lyder så ställer jag frågan i min uppsats;"Lokal styrelse - ett demokratiskt forum?"</p>
|
8 |
Skola och lärande i glesbygd och tätort. En jämförelse utifrån lärarintervjuer. / School´s and learning in town and in thinly -populated areas. A comparison from interwies with teachers.Larsson, Helena January 1999 (has links)
<p>Det här arbetet behandlar skola och lärande i glesbygd och tätort. Syftet är att visa på likheter och skillnader mellan skolor i glesbygd och stad. Vilka skillnader i arbetssätt som finns och hur lärarna uppfattar sin lärarroll på grund av arbetsplatsens geografiska placering. Vidare belyses skillnader och likheter vad gäller byggnader och lokaler. Arbetet bygger på intervjuer med verksamma lärare, både i glesbygd och i tätort. Resultaten från intervjuerna har kopplats till relevant litteratur. Undersökningarna och litteraturen visar att det finns många skillnader som kan kopplas till skolornas geografiska placeringar. Det finns både för- och nackdelar med placeringarna. Aktiviteter som inte går att genomföra i tätortsmiljö hör till vardagen i glesbygdsskolan. Jag har kommit fram till att de skolor jag besökt utnyttjar de förutsättningar de har och försöker göra det bästa de kan för att barnen ska få en bra och lärorik skolgång. Det har också visat sig att glesbygdslärarna är betydligt mer positiva till sin lärarroll än vad tätortslärarna är.</p>
|
9 |
Föräldrar och skola - en utmanande relation : Problembeskrivningar utifrån ett föräldraperspektivKidbjörk, Elisabeth January 2007 (has links)
<p>Mitt första syfte med denna uppsats är att undersöka hur några föräldrar beskriver problem som kan uppstå i mötet med skolan. Ett andra syfte är att nå en djupare förståelse av deras problembeskrivningar i ljuset av begreppen kulturellt kapital och habitus.</p><p>Som grund för uppsatsen har jag använt tidigare forskning och litteratur som skildrar relationen mellan föräldrar och skola. Jag har sedan utgått ifrån en kvalitativ ansats och genomfört en intervjustudie med sex föräldrar. Dessa har erfarenheter från totalt tretton skolor och studien omfattar hela grundskolan.</p><p>Föräldrarnas problembeskrivningar visar att det finns kommunikationsproblem i relationen till skolan och då främst när det gäller viktiga beslut i samband med barnens skolgång. Föräldrarna vill bli lyssnade till och tagna på allvar eftersom de känner sina barn och vet vad de kan prestera. Om inte detta sker upplever föräldrar ett utanförskap gentemot skolan. Andra aspekter som upplevs problematiska är när barnen inte får den pedagogiska utmaning de behöver och föräldrarna inte har tillträde till skolan. Föräldrarna vill ha en nära relation till skolan, där de är involverade i de beslut som berör deras barn.</p><p>Det som präglar dessa föräldrar är deras positiva attityd till skola och utbildning samt att de enligt min mening har ett starkt kulturellt kapital och habitus, vilket de i stor utsträckning använder sig av. Kännetecken för detta är att de är drivande i olika processer som berör deras barns skolgång. Några av föräldrarna påpekar även brister i skolan både när det gäller sociala sammanhang och undervisningens pedagogiska upplägg.</p>
|
10 |
Föräldrar och skola - en utmanande relation : Problembeskrivningar utifrån ett föräldraperspektivKidbjörk, Elisabeth January 2007 (has links)
Mitt första syfte med denna uppsats är att undersöka hur några föräldrar beskriver problem som kan uppstå i mötet med skolan. Ett andra syfte är att nå en djupare förståelse av deras problembeskrivningar i ljuset av begreppen kulturellt kapital och habitus. Som grund för uppsatsen har jag använt tidigare forskning och litteratur som skildrar relationen mellan föräldrar och skola. Jag har sedan utgått ifrån en kvalitativ ansats och genomfört en intervjustudie med sex föräldrar. Dessa har erfarenheter från totalt tretton skolor och studien omfattar hela grundskolan. Föräldrarnas problembeskrivningar visar att det finns kommunikationsproblem i relationen till skolan och då främst när det gäller viktiga beslut i samband med barnens skolgång. Föräldrarna vill bli lyssnade till och tagna på allvar eftersom de känner sina barn och vet vad de kan prestera. Om inte detta sker upplever föräldrar ett utanförskap gentemot skolan. Andra aspekter som upplevs problematiska är när barnen inte får den pedagogiska utmaning de behöver och föräldrarna inte har tillträde till skolan. Föräldrarna vill ha en nära relation till skolan, där de är involverade i de beslut som berör deras barn. Det som präglar dessa föräldrar är deras positiva attityd till skola och utbildning samt att de enligt min mening har ett starkt kulturellt kapital och habitus, vilket de i stor utsträckning använder sig av. Kännetecken för detta är att de är drivande i olika processer som berör deras barns skolgång. Några av föräldrarna påpekar även brister i skolan både när det gäller sociala sammanhang och undervisningens pedagogiska upplägg.
|
Page generated in 0.4146 seconds