Spelling suggestions: "subject:"samla""
41 |
Jona psalm : dess teologi och funktion i Jona bok / The Psalm of Jonah : Its Theology and Function in the Book of JonahFigaro, Jenny January 2018 (has links)
Jona bok är inte bara en av Bibelns mest välkända berättelser utan är också en del avvärldslitteraturen. I den bibliska uppdelningen tillhör boken de så kallade skriftprofeterna ochtolkas således som en profetisk text. Trots detta skiljer sig boken från Gamla testamentetsövriga skriftprofeter då Jona bok snarare är en berättelse om en profet än en samling avprofetens ord (Andersson et al. 2003:163; Childs 1979:422). Dessutom kallas Jona aldrigprofet i boken och hans uppdrag är inte att predika för Israel utan för invånarna i denMesopotamiska staden Nineve. Detta är något som Jona motsätter sig vilket resulterar i ettmisslyckat flyktförsök från Gud och slutligen Bibelns kortaste och mest effektiva predikan(Nogalski 2018:210). Till skillnad från övriga skriftprofeter så är berättelsen dessutom skriveni prosaform istället för småprofeternas igenkännande poesi, med undantag för 2:3-10 vilket ären psalm (Achtemeier 1996:255). Inbrytandet av denna psalm har i forskningen kring Jonabok varit mycket omdiskuterad, och det är om denna psalm som min uppsats kommer atthandla.
|
42 |
Med den ena foten i vildmarken och den andra i Kanaan : En redaktionskritisk analys av Exodus 24:1-11 / With one Foot in The Wilderness and the Other in Canaan : A Redaction CriticalAnalysis of Exodus 24:1-11Krogevoll, Noomi January 2021 (has links)
This thesis consists of a redaction-critical analysis of Exodus 24:1-11. It is obvious that v 1-2; 9-11 and v 3-8 are originating from different narratives and hence the different sections shall be treated separately in the thesis. The redaction critical process is made difficult by the fact that there are many different traces of several theological traditions in the passage. One explanation of this is that chapter 24 is taking place where the narrative of Exodus is turning. At first, the chapter is giving an account of the escape from Egypt and the life in the wilderness, and thereafter, it turns to tell about the preparations for the arrival in Canaan. Yet another difficulty with the understanding of the section, from the point of redaction criticism that is shown in the analysis of the thesis, are the appearances of an unique blood ritual and an unique theophany, that both are lacking parallels. The final result of the thesis is that Exodus 24:1-11 is processing both an end to the previous part of Exodus, as well as the introduction of the beginning of the next chapter. Verses 3-8 constitute the end of the life in the wilderness through the making of the covenant and are reinforcing the change of the people, who have formerly been doubting JHVH, but now are turning into a holy nation. The origin of these verses is difficult to establish, but there are traces of a deuteronomistic redaction. Verses 1-2; 9-11 are rather building up to the introduction of the religious system, later to be established in chapter 25, in which the themes of priesthood and the temple are actualized, which in turn suggests a priestly redaction.
|
43 |
Vad innebär det att frukta Gud enligt Gamla testamentet? / What does it mean to fear God according to the Old Testament?Tibell, Desirée January 2021 (has links)
The idea of fearing God is a basic and fundamental concept in the Old Testament theology. However, the idea is often misunderstood or associated with mixed thoughts and emotions. There are two main reasons for this. First, the concept of fear has different meanings depending on the object. Second, as time goes by, languages develop and the translation of fear gets different associations, influenced by that process and the surrounding culture. In the light of these perspectives, this essay seeks a thorough analysis of the basic hebrew understanding of the idea of fearing God in the Old Testament. To get an answer, or deeper understanding, of what the idea of fearing God means according to the Old Testament theology, an exegetical analysis is performed based on literary criticism and a comparative analysis based on four theological traditions in the Old Testament. The traditions that are examined are deuteronomistic, priestly, poetic and prophetic with focus on Isaiah. Since the understanding of the idea of fearing God affects the understanding of God, God’s will, God’s acts and the human vocation, the subject is important. To not understand who God really is, or what intentions he has, and to be confused by the different significations of the meaning of fear when relating to other persons or things except from God, risks leading to insecurity, confusion, struggle and a lack of trust in God. If God’s intentions seems to be unpredictable, evil and powerful in a bad way, the message of God is being disturbed and misunderstood. To come closer the biblical texts can help us understand the idea of fearing God better and consequently get a more true picture and understanding of God, God’s will, God’s intentions and the human vocation.
|
44 |
Gud i ett kalejdoskop : en studie om gudsbilder före och efter exilen / God in a Kaleidoscope : A Study of Images of God Before and After the Exile.Krogevoll, Noomi January 2021 (has links)
Denna uppsats kommer att undersöka gudsbilden i Psaltaren med utgångspunkt i de förexiliska psalmerna 18 och 63 samt de efterexiliska psalmerna 74 och 101. Deras olika genrer, kungapsalm och klagopsalm, kommer att undersökas för att se om det har någon påverkan på de gudsbilder som framträder. Vidare blir även exilen ett skeende som psalmernas uttryck kommer att testas emot. Uppsatsen landar i att det framträder ett flertal gudsbilder i de fyra utvalda psalmerna, vilka överskrider psalmernas gränser och genrer. Exilen har en påverkan på psalmerna då Gud framträder som mer frånvarande i de efterexiliska psalmerna. Ytterligare synliggörs exilens teologiska påverkan i kungaspalmerna på så vis att den förexiliska Ps 18 antyder en polyteistisk trosuppfattning samt riktar in sig tydligare på Israels folk gällande moral. I den efterexiliska Ps 101 förekommer en självskriven monoteism samt en mer universalistisk moralisk uppfattning. Slutligen visar det sig att svårigheten att datera psalmerna till viss del gör undersökningens resultat tvetydigt.
|
45 |
Att kliva in i ett kök : En studie av hantverks- och brukstraditioner med en lipid- och tunnslipsanalys på hushållskeramik från folkvandringstida Gamla Skogsby, Torslunda socken, Öland.Sjöberg, Sofia January 2022 (has links)
Öland during the Migration age is known for its vast landscape, with a great amount of preserved house foundations covering the island. Previous research has yielded knowledge regarding its continuity and function in a largely developed agrarian landscape. However, one large category which has not been a focal point in archaeological studies is household pottery. Consequently, there is little knowledge regarding its craft and function. During recent excavations of a house foundation in Gamla Skogsby, many different vessels were found in situ. These findings contribute with a unique opportunity to study local household pottery from a known context. Therefore, the aim of this study was to examine the craft and use of the household pottery from the Migration age at Gamla Skogsby. In order to achieve the aim, analyses of thin sections have been conducted in consideration of studying craft traditions. Furthermore, an organic residue analysis was carried through to investigate the content of the vessels in relation to the agricultural practises. The thin section analysis demonstrates little variation regarding the choice and processing of the raw materials, which is interpreted as a well-developed craft tradition. Furthermore, the organic residue analysis did not yield any large amount of lipids; therefore, the pottery is interpreted as storage vessels.
|
46 |
Qohelth-Predikaren : Skeptisk pessimist eller hoppfull realist / EcclesiastesNylen, Helena January 2024 (has links)
No description available.
|
47 |
Att läsa Landskap : En GIS-studie av Överveda som arkeologisk lokal / Reading Landscapes : A GIS study of Överveda as an archaeological siteLundqvist, Jens January 2024 (has links)
This essay investigates the archaeological sites at Överveda, Nordingrå parish, in Ångermanland, through the lens of modern GIS technology and spatial analysis. The objective is to contextualize the Överveda sites by comparing their characteristics with other nearby sites, both spatial and chronological. This research involves spatial analyses, artifact distribution studies, and evaluations of the sites' relationships to ancient shorelines. The essay seeks to understand the typology of Överveda, proposed by previous research as a seasonal gathering site, and to assess its classification within the broader spectrum of settlement types. By integrating new cartographic data and employing GIS modeling, this essay aims to provide a more coherent and comprehensive understanding of the archaeological significance of the Överveda sites and their historical context. The findings are based on archaeological excavations and surveys, with results presented in tables, diagrams, and distribution maps generated from the analyses.
|
48 |
Dödahavsrullarna, Qumransamfundet och dess historiska värdeJohansson, Therese January 2004 (has links)
<p>I fokus för denna uppsats står textfynden och samfundet från Qumran. Huvudsyftet med min uppsats är att presentera olika teorier om vem eller vilka som skrivit Dödahavsrullarna, samt att göra en analyserande undersökning av dessa teorier. Vad kan jag hitta för brister i dessa teorier?</p><p>Uppsatsens delsyfte kan formuleras i några enkla frågeställningar. Några av dessa frågor kanske kan få utförliga svar, andra frågor kanske förblir obesvarade, vilket i första hand vilar på materialtillgång. Hur hittades Dödahavsrullarna? Vad fann man vid de arkeologiska utgrävningarna? Vad är det för litterärt innehåll i Qumrantexterna? Kan textfynden lära oss något om samfundets liv och lära? Hur såg samhällsklimatet ut i Israel/Palestina under den tid då Qumran var bebott? Kan det vara av betydelse att titta närmare på den historiska kontexten i Israel för att kunna komma en bit närmare svaren på frågorna kring samfundet?</p>
|
49 |
Änglar : föreställningar om änglar i de Abrahamitiska religionernaLångström, Dan January 2009 (has links)
<p> </p><p>Syftet med uppsatsen är att undersöka de mest framträdande likheter och skillnader i hur änglar och änglalika väsen har framställts i Koranen, Gamla testamentet och i det Nya testamentet. Uppsatsen är en beskrivande och komparativ litteraturstudie, i vilken jag har använt mig av hermeneutiken som tolkningsmetod.</p><p>Resultatet av mitt studium visar att de mest framträdande skillnaderna är att änglarna i Koranen inte beskrivs ha en lika tydlig roll som talande sändebud som i det Gamla och Nya Testamentet. Däremot har jag funnit att rollen som handlande tjänare är mer framträdande och därför mera lik den roll som de har i de båda testamentena. Detta betyder att jag då funnit att framställningen av relationen mellan Gud och änglarna, och mellan änglarna och människan kan sägas uppfattas som beskrivet som ett större avstånd. Den allra tydligaste skillnaden är att Koranen framställer änglarna som skapade, vilket inte gäller för Gamla eller Nya Testamentet.</p><p> </p>
|
50 |
Dödahavsrullarna, Qumransamfundet och dess historiska värdeJohansson, Therese January 2004 (has links)
I fokus för denna uppsats står textfynden och samfundet från Qumran. Huvudsyftet med min uppsats är att presentera olika teorier om vem eller vilka som skrivit Dödahavsrullarna, samt att göra en analyserande undersökning av dessa teorier. Vad kan jag hitta för brister i dessa teorier? Uppsatsens delsyfte kan formuleras i några enkla frågeställningar. Några av dessa frågor kanske kan få utförliga svar, andra frågor kanske förblir obesvarade, vilket i första hand vilar på materialtillgång. Hur hittades Dödahavsrullarna? Vad fann man vid de arkeologiska utgrävningarna? Vad är det för litterärt innehåll i Qumrantexterna? Kan textfynden lära oss något om samfundets liv och lära? Hur såg samhällsklimatet ut i Israel/Palestina under den tid då Qumran var bebott? Kan det vara av betydelse att titta närmare på den historiska kontexten i Israel för att kunna komma en bit närmare svaren på frågorna kring samfundet?
|
Page generated in 0.0367 seconds