1 |
Konsten att berätta en försvinnande världEn narratologisk-tematisk studie i Kerstin Ekmans romantrilogi VargskinnetEnberg, Jörgen January 2004 (has links)
No description available.
|
2 |
Visuella vändningar : bild och estetik i Kerstin Ekmans romankonst /Lindhé, Cecilia, January 2008 (has links)
Docktorsavhandling--Uppsala universitet, 2008. / Bibliogr. p. 323-342.
|
3 |
Ett tvehövdad monster : Två kvinnoporträtt ur Grand final i skojarbranschen / A twoheaded monster : Portrayal of two women in Grand final i skojarbranschenKemi, Jonatan, Gylhian, Emelie January 2012 (has links)
I en hermeneutisk metod analyseras Kerstin Ekmans Grand final i skojarbranschen (2011) med syftet att porträttera och analysera protagonisterna, Lillemor och Babba, i förhållande till identitet som kvinna och författare. I diskussionen urtolkas en möjlig medveten intention med verket, som rör såväl genus och feminism som identitetsskapande. De båda protagonisterna utgör ett gemensamt författarskap, där deras personligheter smälter samman. Det är uppenbart att Lillemor, i flera anseenden, agerar Babbas ansikte utåt och att Babba fungerar som Lillemors kreativa begåvning. Ur ett feministiskt perspektiv påverkas deras förhållande av ett misogynt tillstånd, som samtidigt är oundvikligt för att nå framgång. En generell signifikans ligger i ett författarperspektiv, där denna som individ är personlighetskluven befäst i ett disharmoniskt tillstånd. Författarskapet är uppsplittrat i kropp och själ, där sociala normer styr kraven och där kvinnans utseende har en avgörande roll.
|
4 |
Naturbezogene Metaphern auf Deutsch und Älvdalisch : Komparative Analyse der deutschen und älvdalischen Übersetzungen naturbezogener Metaphern aus dem Schwedischen im Roman Hunden von Kerstin EkmanOlsén, Johanna January 2023 (has links)
No description available.
|
5 |
Kerstin Ekmans skönlitterära skildring av människans förhållande till skogen : - gestaltat i romanen Händelser vid vatten / Kerstin Ekman's Imaginative literary Description of the Relations between the Humans and the Forest : - as it has been formational in her Novel BlackwaterBaldwin, Pauline Pia January 2013 (has links)
Detta är en ekokritisk studie av Kerstin Ekmans samhällsrealistiska roman Händelser vid vatten (1994). Dramat utspelar sig mellan år 1970 fram till 1990-talet i byn Svartvattnet som ligger i norra delen av Jämtland. Ekman beskriver folkets relation till skogen i bygden, och vad som sker i och med tillämpningen av storskalig skogsavverkning med stora kalytor som följd.
|
6 |
Naturskildringen i ett samhällsperspektiv : en ekokritisk studie av Gösta Berlings saga och Händelser vid vatten / Nature portrayals in a society perspective : an ecocritical study of The Story of Gösta Berling and BlackwaterWiberg, Karolina January 2009 (has links)
The purpose of this master thesis is to examine how the relationship between humans and nature is expressed in the imaginative literature. My aim is to identify ideological reproductions in the analyzed works. Therefore I have chosen one work from late 19th century and one from late 20th century. This makes it possible to examine the contextual anchorage of the found ideological expressions. The study’s theoretical framework is primarily based on ecocriticism, and especially on Greg Garrard’s and Kate Soper’s thoughts. The method used is critical ideology analysis. The result shows that nature and culture is paradoxical and highly ideological conceptions. In The story of Gösta Berling, an anthropocentric and religiously oriented notion of nature is dominating, though there are some elements of an early deep ecology to be found. In Blackwater we can see a more rational and objective notion of nature as dominating, even if we sometimes can see a shallow romanticism of nature expressed by the characters, where also some groups of humans that are considered to be “closer to nature” is romanticized (for example minority groups). This is explained by the works historical contexts, where The story of Gösta Berling is written in a time of early modernism, where nature is not fully conquered, and therefore seen as mystical and sometimes as a threat to humans. Blackwater was written in a postmodern time where nature is demystified and fully conquered, and strictly speaking no “pure” and untouched nature is left to be found anymore.
|
7 |
"Med kvinnlig frenesi" : Om mottagandet av fyra kvinnliga författare under ett sekelSundström, Ella, Stenlund, Malin January 2013 (has links)
Den här uppsatsen visar hur fyra kvinnliga författare debutromaner, från 1891-2000, har blivit mottagna. Undersökningen diskuterar hur kritiker förhåller sig till verken och författarnas kön. Undersökningen vill visa på hur kritikernas förhållningsätt till kvinnliga författare har förändrats under ett sekel. Vidare studeras vilka tendenser som påvisar att författarna har blivit recenserade med utgångspunkt i traditionella könsmönster. Vår teoretiska utgångspunkt är genus och uppsatsens metodologiska tillvägagångssätt utgörs av Ruth Wodaks definition av kritisk diskuranalys (CDA). Resultatet visar att normen kring kvinnans ställning i samhället präglar hur litteraturkritiken bemöter kvinnliga författare. Den förändring som har skett under hundra år avspeglas även i mottagandet av romanerna. Summeringen är kritiken har tidigare haft ett tydligt fokus på författarens kön och en förmyndarartad hållning. I recensionerna av de senare verken från sent 50-tal och framåt är istället innehållet och språket i fokus och författarens kön har en underordnad betydelse.
|
8 |
Upplevelsens mångtydighet : Naturförnimmelser i Kerstin Ekmans Händelser vid vattenStrömberg, Anton January 2024 (has links)
Denna uppsats undersöker Kerstin Ekmans roman Händelser vid vatten med fokus på upplevelsen av omvärlden i allmänhet och naturmiljön i synnerhet. Med fenomenologisk närläsning som metod görs en tematisk textanalys utifrån fenomenologisk och ekokritisk teoribildning. I undersökningen analyseras på vilka sätt naturförnimmelserna hos romangestalterna Annie Raft och Johan Brandberg utgör en bärande del i beskrivningen av deras förhållande till naturen, samt hur det kan förstås i relation till ett bredare kulturhistoriskt ramverk. Analysen visar på att förändringen i Annies och Johans upplevelse av miljö och omvärld avspeglas i hur de förhåller sig till den moderna civilisationen, det industrialiserade skogsbruket och den vildmarksnatur som oåterkalleligt förändrats av människan. Jämsides med att deras inställning till den mänskliga kulturen förändras synliggörs en utveckling av hur den kringliggande naturen förnims.
|
9 |
I ensamhetens rum : En motivstudie av den skrivande kvinnan, gestaltad i romanerna Ingen mans kvinna, Kärlek i Europa och Grand final i skojarbranschen.Hörnberg, Hanna January 2016 (has links)
Uppsatsen är en motivstudie av hur den skrivande kvinnan skildras i romanerna Ingen manskvinna (1919) av Ulla Bjerne, Kärlek i Europa (1981) av Birgitta Stenberg och Grand final i Skojarbranschen (2011) av Kerstin Ekman. Motivet av den skrivande kvinnan och hur hon förhåller sig till sitt skapande utifrån könsnormativa förväntningar, analyseras utifrån ett genusteoretiskt perspektiv med Beverly Skeggs respektabilitetsteori som ramverk. Jag använder även ett intersektionellt perspektiv som analysverktyg. Uppsatsen använder sig också av genreteori utifrån konstnärsromanen och dess konventioner, som behandlas och undersöks i förhållande till de valda romanerna. / The paper is a study of how the female writer is portrayed in the Swedish novels Ingen manskvinna [No man’s women] (1919) by Ulla Bjerne, Kärlek i Europa [Love in Europa] (1981) by Birgitta Stenberg and Grand final i skojarbranschen [Grande finale in the humbug game] (2011) by Kerstin Ekman. The analysis of the novels portrayed female writer and how her writing interacts with society’s gender roles, are based on a gender theory, with Beverly Skeggs theory of respectability as the theoretic framework. I also make use of an intersectional theory as an analytic tool. The purpose of the paper is also to apply genre studies and investigate the form and conventions of the artist novel and how the selected novels relate to the genre.
|
10 |
"Låt oss vandra i det landskap vi har" : Förlust, hopp och platsbundenhet i Kerstin Ekmans och Terry Tempest Williams naturessäerNiklasson, Malin January 2016 (has links)
The aim of this study is to study how the themes of loss, hope and place attachment is presented in relation to the concept of ecoglobalist affects in the contemporary nature writing of Swedish author Kerstin Ekman and American author Terry Tempest Williams. I have performed a comparative close reading of three works per author and discussed them in relation to the definitions of nature writing and ecoglobalist affects by Lawrence Buell and the definition of place attachment as a psychological process by Leila Scannell and Robert Gifford. I have found that all of the texts are clear cases of environmentally oriented literature, that the depictions of loss, hope and place attachment are very similar and that while Ekman focuses on the lack of general public knowledge and mostly refrains from dissolving boundaries between the self and the environment, Williams focuses more on the latter. I also found that while examples of ecoglobalist affects could be read in works by both authors in different ways, they were not present in all of the texts. / Syftet med denna studie är att studera hur förlust, hopp och platsbundenhet presenteras som teman i relation till begreppet ecoglobalist affects i Kerstin Ekmans och Terry Tempest Williams naturessäer. Jag har genomfört en komparativ närläsning av tre verk per författare och diskuterat dem i relation till Lawrence Buells definition av nature writing och ecoglobalist affects, samt Leila Scannells och Robert Giffords definition av platsbundenhet som psykologisk process. Studien fann att samtliga av texterna är klara exempel på miljöorienterad litteratur, att skildringarna av förlust, hopp och platsbundenhet har många likheter samt att Ekmans essäer fokuserar på allmän kunskapsbrist och mestadels avstår från att upplösa gränser mellan jaget och den icke-mänskliga naturen, medan Williams fokuserar mer på det sistnämnda. Jag fann även att ecoglobalist affects kunde läsas i verk av båda författarna, men inte i samtliga av de undersökta texterna.
|
Page generated in 0.0653 seconds