Spelling suggestions: "subject:"younger achildren"" "subject:"younger 3children""
1 |
Can young people reliably report on their own experiences of bullying via a self-report interview.Shackleton, Lana January 2014 (has links)
Bullying is a behaviour that is becoming increasingly common in schools and there is evidence to suggest it can begin during the kindergarten years. However, there is a gap in the research for bullying among children aged under 7 years. The focus of the present study was on school-aged children aged 5 to 7 years. The aim was to determine whether children in this age group could reliably report on their own experiences of bullying and if so, could a self-report interview measure be developed to reliably identify bullying in this age group. The results indicate that the children in this study were able to report bullying experiences and how this made them feel, but they were not able to report on the timing, nor the frequency of the bullying. This could be due to factors such as their age and cognitive development and the school’s pro-active anti-bullying policy. Future research could further develop this self-report measure and pilot with a larger population in the hope that it could be used as a regular screening tool for 5- to 7-year-old children in schools.
|
2 |
Förskolebarns tankar om nederbördNolskog, Maud January 2012 (has links)
Sammanfattning Undersökningen i denna studie handlar om förskolebarns tankar om nederbörd och olika nederbördsformer. Genom kvalitativa intervjuer visas barnens tankar kring nederbörd. I undersökningen intervjuades åtta förskolebarn i åldern tre till fem år. Resultatet som tolkats visar att barns uppfattning av snö och regn är att det kommer från himlen. Majoriteten av barnen vet att regn är vatten. De kopplar inte ihop moln med nederbörd. Barnen förstår att is är den fasta formen av vatten men inte att även snö är det. Något barn förstår fasövergången mellan flytande till fast. Att is smälter av värme vet barnen och de förstår att temperaturen har betydelse. Däremot visar barnen inte ett tydligt tecken på att de förstår innebörden i avdunstning med vatten i flytande form som övergår till vatten i gasform. Barnen visar ingen förståelse för fenomenet kondensation. Nyckelord: förskolan, regn, snö, yngre barn / Abstract The investigation in this study is about preschool children's ideas about precipitation and different forms of precipitation. Through qualitative interviews shows the children's ideas about precipitation. In the survey interviewed eight preschool children in the aged three to five years. The result which has been interpreted is that children's perception of snow and rain is that it comes from heaven. The majority of the children know that rain is water. They do not associate clouds with precipitation. The children understand that ice is the solid form of water but not that snow is that. One of the children understands the phase transition between liquid to solid. That the ice is melting in heat understand the children and they understand that the temperature is significant. However the children show no clear signs that they understand the meaning of evaporation, that there is water in liquid form which is put into water in gaseous form. The children show no understanding of the phenomenon of condensation. Keywords: preschool, rain, snow, younger children
|
3 |
”Djungelns lag i stora barngrupper” : En kvalitativ studie om anknytningens betydelse för de yngre barnens trygghet på förskolanBiberg, Madeleine, Hashimoto, Sophie January 2016 (has links)
Purpose The purpose of the study was to examine the educator’s thoughts and experiences regarding the term “attachment”. Similarly, we wanted to find out what strategies educators use to create comfortable and secure relationships for the younger children within the large groups of children. According to this purpose, we have formulated the following questions: What experience has educators in working with large groups of children? How do educators perceive the term attachment in relation to the younger children in preschool? Which known strategies the educators use to ensure the younger children’s security within the larger group? Method We have, with a qualitative method, interviewed six educators at three preschools in different municipalities. As a complement to the collected data, we made observations at two of the preschools. Our greatest focus and importance have been on the empirical evidence from the interviews conducted. Theory In our study we have taken the support of Bowlby's “attachment theory” which highlights the importance of close emotional relationships and we also used current research in the field. We have chosen to assume only this theory because we believe that it corresponds to the study's main purpose, namely children's secure attachment. Results From an attachment theory perspective that emphasize the importance of close and emotional relationships for the individual child's development and comfort, one of our results indicates that large groups of children complicate the educators ability to meet the individual child's needs on a daily basis. Based on the interview material it became clear that all educators agree on the importance of being a calm and present educator in the attachment work with younger children. Our results indicate that strategies such as dividing large groups in to smaller ones, as well as a structured working team, are important factors in order to tie in with all children within the larger groups. Most educators emphasize that an inspiring environment that raises the child's curiosity and exploration, promotes the child´s sense of security at the preschool. / Syfte Studiens syfte har varit att ta reda på pedagogers tankar om och erfarenheter av begreppet anknytning. Vi ville även ta reda på vilka strategier pedagogerna använder sig av för att skapa trygga relationer för de yngre barnen i stora barngrupper. Utifrån detta syfte har vi formulerat följande frågeställningar: Vilka erfarenheter har pedagogerna av att arbeta med stora barngrupper? Hur uppfattar pedagogerna begreppet anknytning i förhållande till de yngre barnen i förskolan? Vilka uttalade strategier säger pedagogerna att de använder sig av för att skapa trygghet till de yngre barnen i stora barngrupper? Metod Vi har med en kvalitativ metod intervjuat sex pedagoger på tre förskolor i olika kommuner. Vi har även observerat på två av förskolorna som ett komplement till vårt intervjumaterial. Det är empirin från intervjuerna som vi har lagt störst fokus och vikt på. Teori Vi har tagit stöd av Bowlbys anknytningsteori som belyser vikten av nära känslomässiga relationer i vår studie samt använt oss av aktuell forskning. Vi har endast valt att utgå från denna teori då vi anser att den motsvarar studiens huvudsyfte det vill säga barns trygga anknytningar. Resultat Ett av våra resultat påvisar att stora barngrupper försvårar pedagogers möjligheter att dagligen tillgodose det enskilda barnets behov, sett utifrån ett anknytningsteoretiskt perspektiv som betonar vikten av nära och känslomässiga relationer för det enskilda barnets utveckling och trygghet. I intervjumaterialet framkom det att alla pedagoger är överens om vikten med att vara en lugn och närvarande pedagog i anknytningsarbetet med yngre barn. Vårt resultat påvisar att strategier som gruppindelning samt ett strukturerat arbetslag är betydelsefulla faktorer i arbetet med stora barngrupper. Flertalet pedagoger betonar att en inspirerande miljö bidrar till att väcka barns nyfikenhet och utforskande, vilket främjar barnets trygghet på förskolan.
|
4 |
”Men var är slimet?” – att uppleva kemi i förskolan. : - en studie av yngre barns frågor under en aktivitet med kemiinnehåll. / ” But where´s the slime?”- to experience chemistry in preschool. : - a study of younger children 's questions during an activity with chemistry content.Sjödin, Marika January 2019 (has links)
The purpose of this study was to contribute with increased knowledge of younger children 's questions when participating in activities with chemistry as content. The study is based on a phenomenographic perspective, which can be described as that the children's questions represent what they experience about the current topic and its content, to make slime. The method of data collection was observation during the chemistry-related activity; to make slime. The ob-servations were made on two occasions and combined four children, aged one to three years, and with two educators participated, however, an educator at each performance. The result shows that the children ask questions and that the questions are directed towards the content of the activity, which is to make slime. It also shows that there is interest from the children to know more and the desire to actively participate. The result also shows that the questions have a certain increase and that the focus of the questions is addressed in the second observation.
|
5 |
Förskolans matematik : pedagogers arbete med de yngsta förskolebarnen / Mathematics in preschool : Educators work with the children 1-3 years oldTunberg Göss, Anna-Sofia January 2014 (has links)
The study´s main purpose is to examine how three educators who work with children ages 1-3 in three different preschools working with mathematics in preschool. I have used a qualitative research in the form of interviews to obtain educators perspectives on their working. The educator´s stories about their working methods are the most important findings and it turned out that the interviewed educators was working fairly similar in terms of mathematics learning with the youngest children in preschool. They both schedule mathematics in various activities and work with it in everyday situations. Their different approaches can be divided into five different categories which are: planned theme work and experiences, body and play, interaction and conversation, environment and materials, visualize mathematics. / Studiens främsta syfte är att undersöka hur tre pedagoger som arbetar med barn i åldrarna 1-3 år på tre olika förskolor arbetar med matematik i förskolan. Jag har använt mig utav en kvalitativ forskningsmetod i form av intervjuer för att få fram pedagogernas perspektiv på deras arbetssätt. Pedagogernas berättelser om deras arbetsmetoder är studiens viktigaste resultat och det visade sig att de intervjuade pedagogerna arbetar någorlunda liknande när det gäller matematiklärandet med de yngsta barnen i förskolan. De både planerar in matematik i olika aktiviteter och jobbar med det i vardagliga situationer. Deras olika arbetssätt kan delas in i fem olika kategorier som är följande: planerade temaarbeten och upplevelser, kroppen och leken, samspel och samtal, miljön och material samt synliggöra matematik.
|
6 |
”Jag är rädd, jag vill till mamma” : Yngre barns, föräldrars och sjuksköterskors levda erfarenheter av nålprocedurer i vården / “I’m afraid, I want my mommy” : Younger children's, parents', and nurses' lived experiences of needle procedures in health careKarlsson, Katarina January 2015 (has links)
Syftet med denna avhandling är att skapa kunskap om vad det innebär för yngre barn att genomgå nålrelaterade medicinska procedurer. Dessutom vad vårdande stöd i samband med dessa procedurer innebär utifrån barns, föräldrars och sjuksköterskors perspektiv. Nålrelaterade medicinska procedurer är undersökningar som barn behöver vara med om i vården för att motverka sjukdom, för att ta reda på varför barnet är sjukt och för att ge barnet behandling. Dessa åtgärder innebär att barn behöver vara med om nålstick. Med hjälp av deltagande observationer och livsvärldsintervjuer, som har dokumenterats genom videoobservationer, fältanteckningar och ljudinspelningar, har datainsamlingen genomförts i vården med yngre barn, 3-7 år, deras föräldrar och sjuksköterskor. Barnen har berättat om konsekvenser som de har upplevt av nålprocedurer och om att få stöd vid dessa åtgärder. Föräldrar och sjuksköterskor har berättat om sina erfarenheter av att ge stöd till barnen. Avhandlingens resultat visar att en framträdande konsekvens för barn under nålprocedurer är upplevelse av rädsla. Hur föräldrar och sjuksköterskor svarar an mot detta har en avgörande betydelse för om barnets rädsla ökar eller minskar. Denna avhandling bidrar med kunskap om barns upplevelser av nålprocedurer och behov av stöd samt hur stödet kan utformas vid dessa åtgärder. Emellertid, forskning inom området ärfortfarande otillräcklig och ytterligare forskning behövs där barns perspektiv lyfts fram i vården. / Aim: The overall aim of the thesis is to create knowledge about what it means for younger children to undergo needle-related medical procedures (NRMPs), and what caring support in relation to this means based on nurses’, parents’, and younger children's perspectives. Methods: The first and second papers used descriptive phenomenological analysis to describe the meanings of supporting younger children during NRMPs from the perspective of nurses (Ι) and parents(ΙΙ). The third and fourth papers used lifeworld hermeneutic analysis to explain and understand the consequences related to NRMPs (ΙΙΙ) and support (ΙV) during these procedures from younger children’s perspectives. Data has been collected by participant observations and lifeworld interviews documented by video-recorded observations, field notes, and audio-recorded interviews. In total 60 people participated, fourteen nurses, twenty-five parents, and twenty-one children. Main results: The results show that an important consequence for children of procedures with needles is experiences of fear. The child's fear affects how the child is able to manage the procedure and the support the child gets from adults is crucial to whether the child's fear increases or decreases. The support consists of giving support or receiving support. Parents support the child by safeguarding and protecting the child during the needle-related procedure; they “keep the child under the protection of their wings,” sometimes very close and sometimes a little further out under the wingtips. Nurses support the child by starting from individual child’s experiences and needs; they "balance on a tightrope" in an unpredictable situation. In the meeting between the child, the parents, and the nurses, the adults are guided by the child in what forms of support are provided. This continues until the needle-related medical procedure is completed and the child can walk proud and strong from the procedure with a feeling that "I can handle this.” Conclusions: Children’s need for support during needle-related medical procedures is primarily tied to children’s experiences of fear. For the child to experience a caring support, adults need to understand children’s experiences of fear as well as children’s need for support and what form the support should take. A caring support develops dialectically between children and adults in a circular movement. In such a dialectic, the child guides the adult and vice versa. That children have the capability of guiding adults during needle-related medical procedures shows that they are active and participating. Here it becomes clear that there is no objective location of the phenomenon of support. Support can therefore only be studied as a lived experience of those who need it.
|
7 |
Naturvetenskap i grundskolans lägre åldrar : Om lärares förhållningssätt gentemot ämnetJohansson, Susanne January 2006 (has links)
<p>This investigation is about how teachers in school can motivate and create interest for science among younger children. Teachers were interviewed about attitudes to their subject and how this affects their lessons.</p><p>I have also tried to find out, both by interviewes but also by studying litterature, what the most important thing is to teach in science, which knowledge is necessarry in the future and why.</p><p>My result indicates that teachers find science both interesting and important but at the same time they also think it is a difficult subject to teach even if they are educated. Both the litterature and the teachers in my study agree that knowledge in science gives us a chance to ask questions, take stands and solve problems and that this knowledge is important for us in our future.</p> / <p>Detta arbete handlar om hur vi som lärare i grundskolans lägre åldrar kan skapa och bibehålla elevernas intresse för naturvetenskapliga ämnen. Genom intervjuer har jag försökt få fram lärares attityder till ämnet och hur detta eventuellt påverkar undervisningen.</p><p>Dessutom har jag försökt ta reda på vad som anses vara viktiga kunskaper för framtiden.</p><p>Mitt resultat pekar på att lärare tycker det är intressant och viktigt med naturvetenskap men att det samtidigt är ett svårt ämne att undervisa i även om utbildning finns. Lärarna menar att det är kunskaper som gör att vi kan ta ställning, ifrågasätta och lösa problem som är viktiga att förmedla bl a för att vi skall klara av att ta hand om vår jord och dess tillgångar. Detta är också något som forskning anser vara viktigt och det får också stort utrymme i läroplanen.</p>
|
8 |
Naturvetenskap i grundskolans lägre åldrar : Om lärares förhållningssätt gentemot ämnetJohansson, Susanne January 2006 (has links)
This investigation is about how teachers in school can motivate and create interest for science among younger children. Teachers were interviewed about attitudes to their subject and how this affects their lessons. I have also tried to find out, both by interviewes but also by studying litterature, what the most important thing is to teach in science, which knowledge is necessarry in the future and why. My result indicates that teachers find science both interesting and important but at the same time they also think it is a difficult subject to teach even if they are educated. Both the litterature and the teachers in my study agree that knowledge in science gives us a chance to ask questions, take stands and solve problems and that this knowledge is important for us in our future. / Detta arbete handlar om hur vi som lärare i grundskolans lägre åldrar kan skapa och bibehålla elevernas intresse för naturvetenskapliga ämnen. Genom intervjuer har jag försökt få fram lärares attityder till ämnet och hur detta eventuellt påverkar undervisningen. Dessutom har jag försökt ta reda på vad som anses vara viktiga kunskaper för framtiden. Mitt resultat pekar på att lärare tycker det är intressant och viktigt med naturvetenskap men att det samtidigt är ett svårt ämne att undervisa i även om utbildning finns. Lärarna menar att det är kunskaper som gör att vi kan ta ställning, ifrågasätta och lösa problem som är viktiga att förmedla bl a för att vi skall klara av att ta hand om vår jord och dess tillgångar. Detta är också något som forskning anser vara viktigt och det får också stort utrymme i läroplanen.
|
9 |
Musik i förskolan : två förskollärares syn på musikens betydelse för yngre barnÖstlund, Monica January 2011 (has links)
I denna studie har två förskollärares syn på musik i förskolan undersökts. Kvalitativa intervjuer har ägt rum på två olika förskolor – en utan specifik inriktning och en avdelning med musikinriktning belägen i en annan förskola. Intervjufrågorna formulerades så att förskollärarnas syn på musikens roll och användningsområden i förskolan framkom. Svaren som gavs var i stora delar liknande, bland annat när det kommer till hur förskollärarna uppfattar musikens påverkan på barns språkliga utveckling. De stora skillnader som framkom var att musik i den musikinriktade verksamheten ses som ett medel att nå alla läroplanens mål, och mycket tid och planering läggs ned på musikaktiviteterna i deras strävan att uppnå detta. Organiserade och väl planerade musiksamlingar ägde dagligen rum på den musikinriktade avdelningen, och vikten av att alla pedagoger är engagerade poängterades. I förskolan utan speciell inriktning såg man i stort musik som ett roligt inslag och som komplement till den övriga verksamheten, även om man samtidigt var medveten om dess goda effekter på barns utveckling. Musik sågs kunna ge barnen ytterligare en dimension i teman och liknande. / In this study, two preschool teachers' views on music in preschool has been investigated. Qualitative interviews have taken place in two preschools - one without specific focus and a music-oriented section located in a different preschool. The questions in the interviews were formulated so that the preschool teachers' views on the role of music and use in pre-emerged. The answers given were largely similar, particularly when it comes to how preschool teachers perceive the music's impact on children's linguistic development. The major differences that emerged was that the music in the music-oriented section is seen as a means to achieve all goals of the curriculum, and a lot of time and planning is spent on music activities in their efforts to achieve this. Organized and well-planned music-themed assemblies took place daily on the music-oriented section, and the importance of engaged educators was emphasized. In the preschool without special emphasis music was in large seen as a fun element and an addition to other activities, while they still were aware of its good effects on child development. Music was seen as being able to give children an added dimension in themes and such.
|
10 |
Förskollärares uppfattning om anknytningens betydelse för barnet i förskolan : En fenomenografisk analys utifrån ett anknytningsteoretiskt perspektiv / Preschool teacher ́s perceptions and approaches in relation to the meaning of children ́s attachment process. : A phenomenological analysis based on an attachment theory perspectiveBäckman, Elisabeth, Sundin, Isabella January 2017 (has links)
Syftet med denna studie är att undersöka elva förskollärares uppfattning och förhållningssätt i relation till betydelsen om barns anknytningsprocess. Tillvägagångssättet har varit att utföra semistrukturerade intervjuer som sedan transkriberats och slutligen analyserats med utgångspunkt i följande fyra frågeställningar: Hur uppfattar förskollärare betydelsen av anknytning ur ett barnperspektiv och vad grundar de dessa tankegångar på? Hur uppfattar förskollärare sin roll som anknytningsperson i förskolan? Hur tolkar förskollärare förskolans läroplan utifrån ett anknytningsperspektiv? Hur är förskollärares uppfattning om anknytningens betydelse för barnets utveckling och lärande? Resultat från analysen visar att förskollärare innehar både erfarenhet och förståelse för att anknytning är av stor vikt för barns utveckling, lärande och kunskapsinhämtning. Förskollärare beskriver även att de har en betydande roll för barnet i förskolan som kompletterande anknytningsperson. De upplever dock svårigheter med att lyckas knyta an till alla barn samt bemöta alla barns behov, speciellt under en inskolningsperiod. / The purpose of this study is to investigate eleven preschool teacher’s perceptions and approaches in relation to the meaning of children’s attachment process. We did semi structured interviews that we thereafter transcribed and analyzed based on these four issues: How do preschool teachers understand the preschool introduction process from a child’s perspective? What are their thoughts based on? How do preschool teachers understand the role as the key person at the preschool? How do preschool teachers interpret the preschool curriculum based on an attachment perspective? How do preschool teachers perceive the importance of attachment regarding the children’s development? The results from the analysis show that preschool teachers have both experience and understanding on how attachment is important for the child’s development, learning and knowledge acquisition. Preschool teachers describe that they have a significant role as a complementary attachment person, but they do experience difficulties attaching to each and every child, especially during the preschool introduction period.
|
Page generated in 0.0635 seconds