141 |
Att vårda för livet : Intensivvårdssjuksköterskors kunskap och bredskap i organdonationsprocessen / Caring for life : Intensive care nurses knowledge and preparedness in the process of organ donationHenningsson, Sofia, Johansson, Petronella January 2013 (has links)
Bakgrund: Få donationer sker i Sverige idag, det kan därför vara svårt att erhålla och upprätthålla professionell kompetens. Forskning har visat på en uppfattning att potentiella donatorer ibland förbises på grund av organisationsmässiga brister i struktur och riktlinjer. Även bristande kunskap och ett behov av mer utbildning finns beskrivet i flertal studier. Syfte: Att undersöka hur intensivvårdssjuksköterskor uppfattar sin kunskap och beredskap gällande organdonationsprocessen. Metod: Studien var empirisk med kvalitativ ansats. En fokusgruppintervju genomfördes som datainsamling, urvalet bestod av intensivvårdssjuksköterskor som var verksamma på en allmän intensivvårdsavdelning. Innehållsanalys användes för att bearbeta materialet. Resultat: I resultatet framkom fyra huvudkategorier och nio subkategorier. Huvudkategorierna bestod av begränsad erfarenhet, förhållningssätt och bemötande, stöd från omgivningen samt befintlig kunskap och beredskap. Slutsats: Deltagarna föreföll känna trygghet i att den kunskap och beredskap som fanns på enheten som helhet räckte till även om den inte fanns specifikt hos den enskilde. Stöd fanns från kollegor och organisationen. Ett behov av mer kunskap och praktisk erfarenhet antyddes. Att ha reflekterat över det egna förhållningssättet framkom som en del i beredskapen. Klinisk betydelse: En antydan ges om vissa kunskapsluckor vilket skulle kunna beaktas vid introduktion av nyutexaminerade. Studien visar på att tillfällen till praktisk erfarenhet är få vilket betonar vikten av att regelbundet erbjuda kurser och utbildningar för att stärka intensivvårdssjuksköterskan i sin profession. / Background: Few cases of organ donations occur in Sweden today. Therefore it may be difficult to obtain and maintain professional competence. Research has shown perceptions that potential donors may be missed due to organizational weaknesses such as structure and guidelines. Past research has also unveiled lack of knowledge and a need for education. Aim: To examine how intensive care nurses perceive their knowledge and preparedness regarding the process of organ donation. Methods: An empirical qualitative approach was used. The data collection was conducted through the mean of a focus group interview. The sample consisted of intensive care nurses working in a general intensive care unit. Content analysis was used to process the material. Results: Four main categories and nine subcategories were identified. The main categories were limited experience, approach and attitude, the support of colleagues and existing knowledge and preparedness Conclusions: The participants appeared secure about the knowledge and preparedness that existed in the unit. It was considered as sufficient even if it wasn’t possessed at the individual level. Support from colleagues and organization was available, however a need for more knowledge and practical experience was expressed. Self-reflection about personal attitudes emerged as a part of the preparedness. Relevance to clinical practice: It is suspected that some knowledge gaps exist and an introduction to newly graduates about the issue should be made. The study shows that opportunities for practical experience are few which emphasize the importance of providing intensive care nurses with continuing education about the issue in order to strengthen their professionalism.
|
142 |
Hjärtstoppslarm hos patient på vårdavdelning: upplevelser hos intensivvårdssjuksköterskor som arbetat mindre än 5 årBoman Gren, Johanna, Södergren, Simon January 2017 (has links)
Bakgrund: Dödligheten hos patienter som drabbats av hjärtstopp på vårdavdelningar är hög men med tidig hjärt-lungräddning (HLR) och tidig defibrillering så ökar chansen för överlevnad. Intensivvårdssjuksköterskan som ingår i akutteamet får ett larm om hjärtstopp och tillsammans med kollegor gör de en utryckning till patienten på avdelningen för att stötta och hjälpa till i den akuta situationen. Dessa situationer kan vara kaotiska och stressfyllda. Syfte: Syftet med studien var att beskriva intensivvårdssjuksköterskors upplevelser av hjärtstoppslarm och hjärtstopp på vårdavdelning som jobbat mindre än 5 år. Metod: En kvalitativ intervjustudie genomfördes på ett mindre länsdelssjukhus i norra Sverige. Data samlades in genom semistrukturerade intervjuer med nio intensivvårdssjuksköterskor med mindre än fem års yrkeserfarenhet som intensivvårdsjuksköterskor. Intervjuerna spelades in, transkriberades ordagrant och analyserades med kvalitativ innehållsanalys. Resultat: Analysen resulterade i fyra kategorier; Utmanande och spännande att bära hjärtstoppslarmet, Hjärtstoppslarm kräver planering och förberedelse, Övning och ett nära samarbete skapar trygghet och Stress påverkar handlingsförmågan. Resultatet visade att oerfarna intensivvårdssjuksköterskor upplever en viss form av stress men att de fann en trygghet i sina kollegor i akutteamet och att deras samarbete fungerar bra. Dock så kunde samarbetet med vårdavdelningens personal samt den medicinläkare som kommer till den patient som drabbats av hjärtstoppet fungera mindre bra och kommunikationen dålig. De upplevde ett behov av kontinuerlig HLR-träning dels med andra professioner samt mer scenarioövningar. Konklusion: Oerfarna intensivvårdssjuksköterskor kände sig trygga med hjärtstoppsteamet men upplevde otrygghet då de befann sig i en okänd miljö då en patient drabbats av hjärtstopp på vårdavdelning. Bristande rutiner och osäkerhet bland personalen kunde påverka den stress som uppstod negativt. Genom att utarbeta en gemensam rutin och träna tillsammans skulle arbetet kring hjärtstoppet kunna bli mindre stressfyllt och mer effektivt.
|
143 |
BVC-sjuksköterskans upplevelse av mötet med överviktiga barn och deras föräldrar : En kvalitativ studie / The child health nurse's experience of meeting with overweight children and their parents : A qualitative studyAndersson, Lena, Morsten, Johanna January 2019 (has links)
Övervikt och fetma ökar bland barn i Sverige. Under de senaste 25 åren har fetmaförekomsten hos barn ökat från 1 procent till 4 procent. Totalt bland barn i Sverige idag lider 15–20 procent av övervikt och fetma. Studier har visat att 80 procent av de som lider av övervikt under förskoleåldern även lider av övervikt när de lämnar tonåren. Barn med fetma kan utveckla insulinresistens, blodfettrubbningar, påverkan på levern, psykisk ohälsa, och är en av dem främsta orsakerna till förlorade friska levnadsår. Det är därför viktigt att förebygga barnfetma och sätta in behandling tidigt. Barnhälsovårdssjuksköterskan har en unik roll att kunna påverka föräldrar och barn, tidigt i livet. Mötet mellan BVC-sjuksköterskan och familjen måste bli bra för att få rätt förutsättningar att kunna påverka. Syftet med studien är att beskriva BVC-sjuksköterskans upplevelse av mötet med överviktiga barn och deras föräldrar. För att få svar på forskningsfrågan gjordes en kvalitativ innehållsanalys med en induktiv inriktning efter att sju BVC-sjuksköterskor intervjuats kring sina erfarenheter. Intervjumaterialet resulterade i fem kategorier: Första mötet – en god start, att tydliggöra övervikt, BVC-sjuksköterskans begränsningar, mötet med familjens värld och det långsiktiga arbetet. I resultatet framkom att BVC-sjuksköterskans första möte med det överviktiga barnet och hens föräldrar är mycket viktigt, men att BVC-sjuksköterskorna känner att de saknar specifik utbildning för detta möte. BVC-sjuksköterskorna använde sig av både iso-BMI och tillväxtkurvan i sitt arbete, men föredrog att använda tillväxtkurvan framför iso-BMI. Diskussionen tar upp vikten av att ta tag i problemet med övervikt i ett tidigt skede i livet för att minska framtida vårdkostnader och ett lidande för barnet upp i vuxen ålder. / Overweight and obesity are increasing among children in Sweden Over the past 25 years the incidence of obesity in children has increased from 1 percent to 4 percent. A total of 15–20 percent of children in Sweden suffer from overweight or obesity. Studies have shown that 80 percent of those who suffer from overweight during preschool age also suffer from overweight when leaving adolescence. Children with obesity can develop insulin resistance, blood fat disorders, liver effects, mental illness. Obesity is one of the leading causes of loss of healthy years of life. It is therefore important to prevent childhood obesity and start treatment early. The child health care nurse has a unique role in being able to influence parents and children early in life. And the meeting between the child health care nurse and the family must be sufficient in order to have the right conditions to be able to influence. The purpose of this study is to describe the child health care nurse's experience of meeting overweight children and their parents. To obtain answers to the research question, a qualitative content analysis was conducted with an inductive focus in which seven child health care nurses were interviewed about their experiences. The interview material resulted in five categories: The first meeting - a good start, clarifying obesity, the child care nurses limitations, meeting the family's world and the long-term work. The results showed that the child health care nurse's first meeting with the overweight children and their parents is very important, but also that the health care nurses felt that they lacked specific education for this meeting. The child health care nurses used both iso-BMI and the growth curve, but preferred to use the growth curve over iso-BMI. The discussion addresses the importance of the child health care nurse work to prevent the problem of being overweight at an early stage in life to reduce future health care costs and suffering for the child even when becoming adult.
|
144 |
Första året som intensivvårdssjuksköterska : Upplevelsen av att vara nyutbildad / First year as an intensive care nurse : The experience of being a newly trainedWik, Kristina, Yarollahi, Alexandra January 2020 (has links)
Bakgrund Nyutbildade intensivvårdssjuksköterskor beskriver det första året som mycket utmanande. Dåliga erfarenheter liksom avsaknad av stöd och återkoppling hindrar intensivvårdssjuksköterskan från att känna sig trygg i sin yrkesroll med följden att man lämnar sin anställning. Syfte Syftet med studien var att beskriva den nyutbildade intensivvårdssjuksköterskans upplevelse av att arbeta på intensivvårdsavdelning. Metod Studien bygger på en kvalitativ metod med semistrukturerade intervjuer från nio intensivvårdssjuksköterskor. Materialet analyserades med kvalitativ innehållsanalys. Resultat Resultatet i denna studie baserades på två̊ huvudkategorier, "Att använda sin kunskap och utvecklas" och "Att arbeta i en god psykosocial arbetsmiljö". De två huvudkategorier har vardera två underkategorier; "Att erhålla klinisk erfarenhet", "Att lita på sin egen förmåga", "Att arbeta med skicklig personal" samt "Att känna kollegialt stöd". Slutsats För att uppleva sig trygg i sin yrkesroll måste den nyutbildade intensivvårdssjuksköterska förvärva kunskap och lära sig att lita på sin egen förmåga. En god psykosocial arbetsmiljö framkommer som en betydande aspekt. Att få känna sig respekterad och vara en del av arbetsgruppen är fundamentalt. En god psykosocial arbetsmiljö främjar pedagogiska samtal och utbyte av kunskap, där nyutbildade intensivvårdssjuksköterskor tillåts utvecklas under trygga omständigheter. / Background Newly trained intensive care nurses describe the first year as very challenging. Bad experiences such as lack of support and feedback prevent the intensive care nurse from feeling confident in their professional role with the result of leaving their employment. Aim The purpose of the study was to describe the newly trained intensive care nurse's experience of working in the intensive care unit Method The study is based on a qualitative method. With the help of semi-structured interviews, material was collected from nine intensive care nurses and then analyzed with qualitative content analysis. Results Finally, the results of this study are based on two main categories, "Using one's knowledge and developing" and "Working in a good psychosocial work environment". The two main categories each have two subcategories. Conclusion In order to feel confident in her professional role, the newly trained intensive care nurse must acquire knowledge and learn to trust her own abilities over time. The importance of a good psychosocial work environment emerges as an important aspect in most of the interviews. To feel respected and to be part of the working group is fundamental. A good psychosocial work environment promotes pedagogical conversations and the exchange of knowledge, where newly trained intensive care nurses are allowed to develop in safe circumstances.
|
145 |
Kontakter med Mobila Intensivvårdsgruppen på ett sjukhus i Västra Götalandsregionen : En retrospektiv kartläggning / Contact with Medical emergency team (MET) at a hospital in Västra Götalandsregionen : A retrospective screening.Germundsson Nilsson, Alexander, Nilsson, Nina January 2020 (has links)
Bakgrund: Intensivvård är den högsta vårdinstansen på ett sjukhus, en av sjukvårdens mest resurskrävande behandlingsformer. När en patient blir kritiskt sjuk eller påvisar försämrade vitalparametrar kontaktar vårdpersonalen mobil intensivvårdsgrupp (MIG) som utgår ifrån intensivvårdsavdelningen (IVA). Problemformulering: De kritiskt sjuka patienterna vårdas inte längre bara på IVA men också på vårdavdelningar. I ett omvårdnads- och professionsperspektiv som intensivvårdssjuksköterska är det av betydelse och centralt att förstå orsakerna till kontakt med MIG. Syfte: Att kartlägga kontakter, orsaker och skillnader med mobil intensivvårdsgrupp på ett sjukhus i Västra Götalandsregionen. Metod: En icke-experimentell studie med ett konsekutivt urval och retrospektiv journalgranskning av 386 patientkontakter med MIG under åren 2017–2019. Resultat: Studiens resultat påvisar en hög medelålder. Ingen skillnad återfanns i patientgruppen ur ett könsperspektiv. Den framträdande gruppen är den geriatriska patienten ≥65år som är utsatt och en högriskgrupp vid kontakt med MIG. De utgör majoriteten av alla kontakter med MIG åren 2017–2019. Diskussion: Studiens kartläggning och resultat påvisar behov av kompetenshöjande utbildning och optimeringsteam. Geriatriska patientgruppen behöver vårdinsatser i rätt tid och med rätt kompetens för att minska antalet MIG kontakter och initiera insatser i förtid och motverka svikt av vitala parametrar.
|
146 |
Distriktssköterskors erfarenheter av att möta pålästa patienter som hämtat information från internet inför ett primärvårdsbesök / Primary health care nurses' experiences of meeting the knowledgeable patient who retrieved information on the internet prior to a primary care visitBodén, Anna, Sandberg, Amanda January 2021 (has links)
Bakgrund: Traditionellt har vården varit källan till information för människans sjukdomsdiagnos, behandling och prognos. I dagens digitala samhälle, finns samma evidensbaserade sidor som sjuksköterskan hämtar kunskap från tillgängliga för gemene man. Kunskap om sitt egna upplevda hälsotillstånd är idag ett av de mest sökta ämnet på internet och möjligheten att besitta specialistkunskap om sitt tillstånd är därför stor. Sjuksköterskor beskriver i mötet med den pålästa patienten, en känsla av förlägenhet i sin profession då de betraktar det som osannolikt att vara uppdaterad i nivå med den senaste kunskapen som patienten hämtat. Motiv: Det är angeläget att genomföra denna studie för att belysa de utmaningar en distriktssköterska som arbetar på en hälsocentral ställs inför, i ett samhälle där digitaliseringen gjort kunskap lättillgängligt. Syfte: Syftet med studien är att belysa distriktssköterskors erfarenheter av att möta pålästapatienter som hämtat information från internet inför ett primärvårdsbesök. Metod: Data för denna studie har inhämtats från åtta distriktssköterskor från fem hälsocentraler i Västerbotten. För att öka förståelsen av sjuksköterskans erfarenheter av den pålästa patienten har åtta semistrukturerade intervjuer utförts. Intervjuerna har analyserats utifrån en kvalitativ innehållsanalys. Resultat: Studien synliggör varierande erfarenheter av den pålästa patienten. Det framkom att distriktssköterskorna var eniga om att pålästa patienter som hämtat information från internet inför ett primärvårdsbesök kan vara både ansträngande och tidskrävande. Samtliga distriktssköterskor hävdar samtidigt att en påläst patient inte behöver vara något negativt. Konklusion: Slutsatsen pekar försiktigt mot att dagens digitaliserade samhälle medför att patienten ställer högre krav på distriktssköterskans kompetens. Studien belyser utmaningar och känslor som sjuksköterskor kan möta i sitt arbete med en påläst patient och synliggör potentiella behov av åtgärder som kan underlätta arbetet med den pålästa patienten som hämtat information från internet inför ett primärvårdsbesök. / Background: Traditionally, healthcare has been the source of information for diagnosis, treatment and prognosis. In today's digital society, the same evidence-based pages that the nurses' draws knowledge from is available to the public. Knowledge of one's own experienced health condition is today one of the most sought-after topics and the opportunity to possess specialist knowledge of one's condition is high. Nurses describe feelings of embarrassment in their profession as they consider it unlikely to be up to date with the latest knowledge. Motive: It is important to perform this study to describe the challenges a primary health care nurse faces in daily work where digitalisation has made knowledge easily accessible. Aim: Primary health care nurses’ experiences of meeting knowledgeable patients who retrieved information on the internet prior to a primary care visit. Methods: Data has been obtained from eight primary health nurses’ from five health centers in Västerbotten. To increase the understanding of the primary health nurses' experience of the knowledgeable patient, eight semi-structured interviews were held. The interviews were analyzed according to a qualitative content analysis. Result: The study highlights varying experiences. It emerged that primary health care nurse’s agreed that knowledgeable patients who obtained information from the internet prior to a primary care visit can be both exhausting and time-consuming. Although, all primary health care nurses’ claim that a knowledgeable patient does not have to be something negative. Conclusion: The conclusion cautiously points to the fact that today's digitalized society sets higher demands on the primary health care nurse's competence. The study highlights the challenges and emotions that the primary health care nurse may encounter. The study highlights potential needs for measures that can facilitate the work.
|
147 |
Samverkan för barnets bästa : En intervjustudie om barnhälsovårdssjuksköterskors erfarenheter vid misstanke om att ett barn far illaMalmkvist, Elin, Sjödahl, Kajsa January 2021 (has links)
Bakgrund: Barn som far illa är ett omfattande problem och bidrar till allvarliga konsekvenser för barnet. Barnhälsovårdssjuksköterskor är många gånger de enda utanför familjen som träffar barn under sex år regelbundet och har därför en viktig roll i att uppmärksamma barn som far illa eller riskerar att fara illa. Samverkan mellan professionella är viktigt i situationer där barn misstänks fara illa, tidigare studier har dock visat att det finns brister i samverkan. Syfte: Syftet med studien är att beskriva barnhälsovårdssjuksköterskors erfarenheter av samverkan mellan professionella vid misstanke om att ett barn far illa. Metod: En kvalitativ metod med en induktiv ansats tillämpades i studien. Data samlades in genom semistrukturerade intervjuer. Åtta barnhälsovårdssjuksköterskorintervjuades. Det insamlade materialet analyserades utifrån en kvalitativinnehållsanalys. Resultat: Analysen resulterade i två kategorier och sex subkategorier. Kategorin ”Välfungerande samverkan för barnets bästa” beskrev att samverkan var betydelsefullt i det förebyggande arbetet. Det var viktigt att få råd och stöd av kollegor och andra professioner. I arbetet användes flerpartssamtal för att tillvaratapå andra professioners kunskaper. Kategorin ”Hinder för samverkan” beskrev attbristen av återkoppling från socialtjänsten upplevdes som ett problem. Vidare beskrevs att avsaknad av resurser påverkade samverkan negativt. Ytterligare hinder för samverkan var då barnhälsovårdssjuksköterskorna och andra professioner saknade gemensamma mål. Slutsats: Samverkan är extra viktig i det förebyggande arbetet, men det finns behov av utveckling. Barnhälsovårdssjuksköterskorna efterfrågar gemensamma mål för samverkande professioner. Hinder för samverkan är avsaknad av återkoppling och bristande resurser / Background: Child maltreatment is a major problem and contribute to serious consequences for the child. Child health care nurses are often the only ones outside the family who meet children under the age of six regularly and that’s why they have an important role to notice child maltreatment. In situations where children are victims of child maltreatment, is collaboration between professionals important.Previous studies have shown that there are obstacles in the interaction between professionals. Aim: The aim of the study is to describe child health care nurses’ experiences of collaboration between professionals in case of child maltreatment. Method: A qualitative method with an inductive approach was used for the study. Data was collected through semi-structured interviews. Eight child health carenurses were interviewed. The collected material was analyzed based on a qualitative content analysis. Findings: The analysis resulted in two categories and six subcategories. The category “Well-functioning collaboration for the best interests of the child”described that collaboration was important in the preventive work. It was important to get advice and support from colleagues and other professionals. Multi-party conversations were used to apply other professionals’ knowledge. The category “Obstacles for collaboration” described that the lack of feedback from social services was experienced as a problem. It was further described that a lack of resources had a negative effect on collaboration. Additional obstacles for collaboration were when the child health care nurses and other professionals didn´thave common goals. Conclusion: Collaboration is considered especially important in the preventive work, but there is a need for development. The child health care nurses demand common goals for collaborating professionals. Barriers to collaboration are a lack of feedback and a lack of resources.
|
148 |
Preoptimering av äldre patienter med höftfraktur inför operation med stöd av intensivvårdssjuksköterskan / Pre-optimising of elderly patients with hip fracture preceding surgery supported by the intensive care nurseSvahn, Kristin January 2021 (has links)
Höftfrakturer är en vanlig ortopedisk orsak till sjukhusvård hos äldre. Att vara äldre och drabbas av höftfraktur är förknippat med hög risk för död. Stora fysiologiska avvikelser preoperativt samt försenad operation är kopplat till ökad risk för komplikationer och död. Äldre, sköra patienter har små marginaler och kan i samband med operation av höftfraktur behöva intensivvård. Det har uppmärksammats på ett sjukhus i Västra Götaland att denna patientgrupp vid ankomst till preoperativ avdelning ibland ej bedöms vara i operabelt skick, vilket medför ett förehavande där patienten förs till postoperativa intensivvårdsavdelningen för optimering inför operation. Syftet med studien är att undersöka hur det postoperativa förloppet hos äldre patienter med akuthöftfraktur påverkas efter införande av preoperativ optimering, stöttat av intensivvårdssjuksköterskan, på vårdavdelning. Studien har en kvantitativ ansats med en kombination av kvantitativ retroperspektiv registerstudie och en kvantitativ prospektiv interventionsstudie. Sammanställningen påvisar en minskning av den totala vårdtiden från 9 dagar till 6 dagar i median. Sammanfattningsvis betonas att intensivvårssjuksköterskan tillsammans med övriga professioner i teamet runt patienten har betydelse för att förbättra den äldre patientens möjlighet att återhämta sig efter akut höftfraktur.
|
149 |
Sjuksköterskans upplevelser av det enskilda samtalet med den icke-födande föräldern i barnhälsovården : En kvalitativ intervjustudieLandervik, Malin January 2020 (has links)
Bakgrund: Barnhälsovården finns till för att främja alla barns hälsa, allsidiga utveckling och välbefinnande. Sjuksköterskans uppdrag inom barnhälsovården är att tidigt grundlägga god kontakt med båda föräldrarna till det nyfödda barnet samt främja båda föräldrarnas delaktighet i omvårdnaden av barnet. Som stöd för främjande av en jämställd vård infördes år 2018 ett enskilt samtal även med den ickefödande föräldern i det nationella barnhälsovårdsprogrammet. Syfte: Att undersöka hur sjuksköterskor inom barnhälsovården upplever det enskilda samtalet med den icke-födande föräldern. Metod: Studien genomfördes med kvalitativa intervjuer med stöd av semistrukturerad intervjuguide. Data analyserades med hjälp av kvalitativ innehållsanalys. Resultat: Fyra kategorier och tio underkategorier framkom i analysen. Följande kategorier presenteras: (i) Bättre kontakt med den icke-födande föräldern, (ii) Stort intresse för samtalet, (iii) Att kunna stärka föräldern i sin nya roll, och (iv) Att bekräfta betydelsen av att båda föräldrarna är lika viktiga. Konklusion: Införandet av det enskilda samtalet för den icke-födande föräldern har gjort att BVCsköterskan får möjlighet att grundlägga en bättre relation till den icke-födande föräldern och på så sätt utforma ett stöd som innebär en jämställd vård till hela familjen. / Background: The Child Health Care’s (CHC) aim is to enable all children's right to health, versatile development and wellbeing. It is important that the CHC-nurse early in the care of the newborn child develops a good relationship with both parents to create better possibilities for good health for the entire family. As a support for the CHC-nurses to be able to present an equal care for both parents a one on one conversation with the father/non-birth parent is offered when the newborn is about 3- 5 months old. Aim: The aim was to study the CHC-nurse’s experiences of the one on one conversation with the non-birth parent. Method: The study was conducted with a qualitative descriptive method including semi-structured interviews and qualitative content analysis. Result: The result is presented in the following categories: Better contact with the non-birth parent, Great interest for the conversation, To be able to support the parent in their new situation, To confirm the relevance of both parents being equally important. Conclusion: The introduction of the one on one conversation with the non-birth parent has increased the possibilities for the CHCnurse to found a better relationship with the non-birth parent. This increases the chances to offer equal care for the entire family.
|
150 |
Optimalizace počtu ošetřovatelského personálu na JIP a odd. ARO pro dospělé / Optimizing the number of nursing staff in intensive care and resuscitation department for adultsBurišková, Klára January 2013 (has links)
Over the last few years there has been a significant differentiation of medical professions. At the same time their role and position has changed in the nursing process. Genesis of new professions and distribution of employees in the work field, based on their expertise, has led to changes in the work organization in individual departments. Therefore we can encounter highly specialized care in the intensive care departments, which places on its staff a number of specialized requirements. Aim of this thesis was to map the positions of individual workers and especially on the application of medical assistants. The thesis continues on with the issue of setting the optimal amount of nursing staff in the intensive care departments. Outcome of the thesis is that workers under supervision are currently not finding the proper use. However, in the future, we can count on more of these workers, in the intensive care units, to be more needed. Thesis conclusion is dedicated to available options of setting standards in order to calculate the necessary amount of nursing staff. keywords: competence, paramedical professions, headcount optimisation, scoring system in health care nurse, health assistant,
|
Page generated in 0.0461 seconds