1 |
Balanserat styrkort : Förhållningssätt och val kring generella och företagsspecifika prestationsmåttEriksson, Josefin, Forss, Christina January 2015 (has links)
Abstrakt Titel: Balanserat styrkort- Förhållningssätt och val av generella och företagsspecifika prestationsmått Nivå: C-uppsats i ämnet företagsekonomi Författare: Christina Forss och Josefin Eriksson Handledare: Tomas Källquist och Stig Sörling Datum: 2015 – Januari Syfte: Tidigare forskning om prestationsmätning visar en risk att generella prestationsmått favoriseras framför företagsspecifika mått vid utvärderingssituationer. Studiens syfte är att skapa förståelse för förhållningssätt och val kring generella och företagsspecifika prestationsmått inom balanserat styrkort. Metod: Studiens grund är hermeneutik, aktörssynsätt och socialkonstruktivism. Fenomenet undersöks kvalitativt med hjälp av en fallstudie. Datainsamling sker i form av semistrukturerade intervjuer. Utifrån den teoretiska referensramen analyseras empirin för att finna likheter och skillnader som presenteras i analysen. Resultat & slutsats: Studien pekar på att det i praktiken finns en annan begreppsvärld kring prestationsmätning än den teorin uppvisar. I praktiken används enklare begrepp och större helhetssyn. Förslag till fortsatt forskning: Studiens bidrag ökar förståelsen för prestationsmätning. Förslagsvis kan större och bredare undersökningar inom samma tema göras. Uppsatsens bidrag: Studiens bidrag ökar förståelsen för vilka begrepp som i praktiken används kring prestationsmätning. Dessutom ökar bidraget förståelsen kring hur prestationsmätning används och fungerar. Nyckelord: BSC, prestationsmått, finansiella, icke-finansiella, generella, företagsspecifika.
|
2 |
Efterlevnaden av IFRS i relation till goodwill för svenska börsnoterade företag : En kvalitativ studie gällande hur svenska företag efterlever IFRS upplysningskrav på nedskrivningsprövningar enligt IAS 36Helmér, Felix, Holmgren, Oscar January 2021 (has links)
Studien undersöker hur svenska börsnoterade bolag med en väsentlig andel goodwill i relation till det egna kapitalet, efterlever upplysningskraven enligt IAS 36. Hanteringen av goodwill har sedan implementering av IFRS varit en kontroversiell tillgång. Många forskare har kritiserat att bolag inte genomför löpande avskrivningar, utan istället väljer att göra nedskrivningsprövningar löpande. Gauffin och Nilsson (2021) har exempelvis kallat hanteringen av goodwill för en tickande bomb som behöver hanteras. I denna undersökning har åtta utvalda bolag med andel goodwill i relation till eget kapital på över 50-% studerats samt hur dessa bolag efterlever IAS 36 upplysningskrav. Undersökningen har gjorts genom en innehållsanalys där årsredovisningar har studerats samt satts i relation till företagsspecifika faktorer som skuldsättning, lönsamhet och storleken på goodwill. Resultatet av studien indikerar att även fast bolagen innehar en andel goodwill vilken bedöms som väsentlig, finns det brister i deras efterlevnad. Den delen av IAS 36 som är mest eftersatt i relation till efterlevnad är känslighetsanalysen. Detta är något som även tidigare studier i ämnet belyst och som kan kopplas till att den delen kräver mer bedömningar samt fler subjektiva antaganden. Slutsatsen är att känslighetsanalysen är en del som bolagen behöver förbättra, alternativt att IASB behöver justera regelverket för att göra det mindre subjektivt. / The study examines how Swedish listed companies, with a significant proportion of goodwill in relation to equity, comply with the disclosure requirements in accordance with IAS 36. The management of goodwill has been a controversial asset since the implementation of IFRS. Many researchers have criticized that companies do not conduct ongoing depreciation, but instead choose to perform impairment tests on an ongoing basis. Gauffin and Nilsson (2021), for example, have called the handling of goodwill a ticking bomb that needs to be sorted. In this study, five selected companies with a share of goodwill in relation to equity of more than 50-% have been studied and how these companies comply with IAS 36 disclosure requirements. The survey has been conducted through a content analysis where annual reports have been studied and put in relation to company-specific factors such as indebtedness, profitability and the size of goodwill. The results of the study indicate that even though the companies hold a share of goodwill, which is considered significant, there are shortcomings in their compliance. The part of IAS 36 that is most neglected in relation to compliance is the sensitivity analysis. This is something that also previous studies in the subject have highlighted and that can be linked to the fact the sensitivity analysis requires more assessments and more subjective assumptions. The conclusion is that the sensitivity analysis is a part that the companies need to improve, or that the IASB needs to adjust the regulations to make it less subjective.
|
3 |
Employer branding på Q-Med : En fallstudie i hur företagsspecifika värden förmedlas till potentiella och befintliga medarbetareNilsson, Stina, Ljungmark, Erik January 2011 (has links)
Sammanfattning "Employer branding på Q-Med – En fallstudie i hur företagsspecifika värden förmedlas till potentiella och befintliga medarbetare" Datum: 19 januari, 2011 Nivå: Kandidatuppsats i företagsekonomi, 15 ECTS Institution: Akademin för hållbar samhälls‐ och teknikutveckling, HST, Mälardalens Högskola Författare: Erik Ljungmark 29 januari 1980, Stina Nilsson 25 april 1983 Titel: Employer branding på Q-Med – En fallstudie i hur företagsspecifika värden förmedlas till potentiella och befintliga medarbetare Handledare: Sara Melén Nyckelord: Employer branding, arbetsgivarvarumärke, företagsspecifika värden Frågeställning: Vilka företagsspecifika värden avser Q-Med att förmedla till potentiella och befintliga medarbetare? Vilka strategier använder Q-Med i sitt arbete med employer branding? Syfte: Uppsatsens syfte är att beskriva hur det medicintekniska företaget Q-Med arbetar med employer branding, både internt och externt, samt beskriva hur deras employer branding-process ser ut. Metod: Undersökningen består av en kvalitativ fallstudie baserad på sekundära och primära källor. Insamlad primärdata utgörs av intervjuer med representanter från fallföretaget. Utöver fallstudien har sakkunniga inom området employer branding intervjuats. Slutsats: Studien visar att Q-Med avser att förmedla värdeorden affärsmässighet, enkelhet och nytänkande till potentiella och befintliga medarbetare. Dessa värdeord ska återspegla Q-Meds företagsspecifika värden. Q-Med använder inga uttalade strategier för employer branding, dock använder företaget många strategier som bidrar till en lyckad employer branding, främst genom nöjda medarbetare och ett framgångsrikt ledarskap. Vad gäller extern employer branding finns utrymme för förbättring. / Abstract – Date: January 19th 2011 Level: Bachelor thesis in business administration, 15 ECTS Institution: School of Sustainable development of society and technology, Mälardalen University Authors: Erik Ljungmark 29th January 1980, Stina Nilsson 25th April 1983 Title: Employer branding at Q-Med – A case study of how employer value propositions are conveyed to potential and existing employees Tutor: Sara Melén Keywords: Employer branding, employer brand, employer value propositions. Research questions: Which employer value propositions do Q-Med indent to convey to potential and existing employees? Which strategies do Q-Med use in their employer branding efforts? Purpose: The purpose of this chapter is to describe how Q-Med, a medical device company, implement employer branding within the company as well as externally. The purpose is also to describe the company’s employer branding process. Method: The study is a qualitative case study based on secondary and primary sources. The primary data collected consists of interviews with case company representatives. In addition to the case study, experts in the field of employer branding has been interviewed. Conclusion: The study shows that Q-Med intends to convey the value words: business sense, simplicity and innovation to their potential and existing employees. These value words are intended to reflect Q-Med’s employer value propositions. Q-Med does not use any set strategies when working with employer branding, even though the company uses a number of strategies which contributes to a successful employer branding. This applies especially to areas such as employee satisfaction and leadership. Regarding the external employer branding there is still opportunities for improvement.
|
4 |
Landstillhörighetens inverkan på skuldsättningsgraden : En jämförande studie över företagsekonomiska faktorer och dess effekt på skuldsättningsgraden i nordiska länderOlsson, Alexandra, Bolander, Amanda January 2015 (has links)
Varje företag behöver ta ställning till val av kapitalstruktur där olika finansieringsmöjligheter finns att tillgå. Det förekommer flertalet faktorer som kan påverka företagets skuldsättningsgrad vilket kan skilja sig åt mellan olika länder. Valet av kapitalstruktur har sedan länge varit ett omdebatterat ämne där resultaten förändras över tid och är beroende av vald metod samt urval. Denna studie kommer att studera de företagsekonomiska faktorerna lönsamhet, tillväxt, företagsstorlek och tillgångsstruktur vilka är de mest frekvent använda variablerna för att studera förhållandet till ett företags belåningsgrad. Kapitalstruktur kan förklaras utifrån flera teorier som delvis motsäger varandra vilket leder till att vi kommer utgå från teorin av Modigliani och Miller, pecking order-teorin, trade-off teorin samt agentteorin för att förklara variablernas effekt på skuldsättningsgraden. Föreliggande studie kommer att studera företag i Finland, Danmark, Norge och Sverige. Tvärsnittsstudier har utförts mellan länder för att undersöka vilka faktorer som påverkar skuldsättningsgraden. Den amerikanska marknaden är väl studerad samt länder runt om i Europa och utvecklingsländer. Tidigare empiri hävdar att trots att det är vanligt att samma slags faktorer påverkar skuldsättningsgraden så korrelerar dessa olika starkt vilket leder till att varje land bör ses som en enskild enhet. Såväl företagsspecifika- som landsfaktorer kan komma att påverka kapitalstrukturen eftersom olika förutsättningar råder i skilda länder. Vi har funnit tidigare studier som väljer att studera de nordiska länderna i ett kluster på grund av deras kulturella likheter eller rättssystem. Vi ställer därför följande frågeställning: Med avseende på ett företags kapitalstruktur; påverkar de fyra företagsspecifika faktorerna den långfristiga skuldsättningsgraden på samma sätt i länderna Danmark, Finland, Norge och Sverige eller existerar det en landseffekt? Utifrån sekundärdata som har inhämtats från Worldscope har en kvantitativ metod tillämpats för att besvara ställda hypoteser. Det empiriska materialet har sedan analyserats med en multipel regression där utförlig regressionsdiagnostik har tillämpats. Resultatet visade att Norge skiljer sig åt från de andra länderna på flera punkter. Korrelationsgraden är heller inte uniform mellan Finland, Danmark och Sverige trots att själva sambandet med skuldsättningsgraden är likartat. Mellan lönsamhet och skuldsättningsgrad finner vi ett positivt samband i Finland, Danmark och Sverige medan det är negativt i Norge. Gällande tillväxt finner vi ett negativt förhållande i Danmark och Finland men ett positivt förhållande i Norge och Sverige. Företagsstorlek påvisar ett positivt samband till skuldsättningsgrad i samtliga länder förutom Norge. Slutligen finner vi ett positivt samband med tillgångsstruktur gällande alla länder.
|
5 |
Figurer i årsredovisningar : går de att lita på?Carlström, Marcus, Karlsson, Rickard January 2016 (has links)
Studien har gjorts för att minska bristen på forskning om vilseledande information via figurer i årsredovisningar och på så vis bidra till diskussionen om hur figurer tillämpas i redovisningen. Syftet med uppsatsen är att förklara hur vilseledande av information via figurer i årsredovisningar påverkas av företagsspecifika egenskaper. Studien har tagit ett positivistiskt perspektiv och tillämpat en deduktiv ansats för att kunna uppfylla studiens syfte. Vidare antas det att företagsledningen agerar opportunistiskt och kommer vilseleda informationen i figurerna som presenteras i årsredovisningarna. Därför bygger den bakomliggande teorin på agentteorin, Positive Accounting Theory och Impression Management. För att skapa hypoteserna har tidigare forsking gällande frivillig redovisning och vilseledande av figurer använts. Den empiriska metod som användes var en dokumentstudie där syftet var att samla in kvantitativa data från årsredovisningar. Studien är gjord på totalt 152 företag som är listade på Stockholmsbörsen och hela 1149 figurer mättes för att upptäcka mängden vilseledande information. Studiens resultat visar att företag som anlitar en revisionsbyrå från Big 4 presenterar färre vilseledande figurer. Dessutom verkar det som att företag som betalar ut en hög ersättning till styrelsemedlemmar och VD redovisar en större andel vilseledande figurer. Studien kan också påvisa att i företag med en större ägarspridning förekommer det färre vilseledande figurer. Avslutningsvis bidrar studien med bevis som indikerar att högre agentkostnader påverkar hur företagsledningen agerar, eftersom en högre ägarspridning leder till mindre vilseledande information via figurer. Där finns även bevis för att företagsledningen använder sig av vilseledande av figurer för att förbättra intrycket av sig själva och på så vis rättfärdiga en hög ersättning. / To reduce the lack of research on graph distortion this study is made to contribute to the discussion about graph practice. The purpose of the thesis is to explain what firm characteristics affect graph distortion in annual reports. In order to fulfil this purpose, a positivistic perspective and a deductive approach was applied. With the assumptions that management act opportunistically and distorts the information disclosed in the graphs presented in the annual reports, Agency Theory, Positive Accounting Theory and Impression Management are used as underlying theories. Further, prior research regarding voluntary corporate disclosure and graph distortion are used in order to derive the hypotheses. The empirical method used has been a document study where the purpose was to collect quantitative data. In total 152 companies listed on the Stockholm Stock Exchange were included in the study and a comprehensive amount of 1149 graphs measured to detect their distortion. The findings of the study show that companies hiring an audit firm from the Big 4 disclose less distorted graphs. In addition, companies that pay a higher compensation to the board members and CEO seem to present more distorted graphs. The study also found that for companies with a more dispersed ownership less graph distortion occurs. However, the findings do not support the view that firm size and debt ratio affect the level of graph distortion within the annual report. Concluding, the study contributes with evidence indication that higher agency costs affect management’s actions regarding graph distortion because a more dispersed ownership leads to less graph distortion. Also there is evidence that managers try to justify high compensation by improving impression of themselves through graph distortion.
|
6 |
Discount and Premium to NAV in Swedish Listed Property Companies / Substansrabatt och substanspremie i börsnoterade svenska fastighetsföretag - En studie om de underliggande faktorer som påverkarGustafsson, Joacim, Peng, Zhuquan January 2016 (has links)
Listed property companies trading at a discount or premium to their Net Asset Value (NAV) is a widely recognized phenomenon. Previous research within this field has primarily applied OLS-regressions and is mainly focused on U.K. and U.S. markets. This study is the first to empirically assess discounts and premiums in Swedish-listed property companies. By applying a fixed effect model controlling for panel data, this study also expands previous work and contributes to more knowledge about company-specific effects. The study covers 14 Swedish-listed property companies between the years of 2008 to 2015. Two OLS regression models and one fixed effect model were applied on cross-sectional data. Overall, the results show that the size, reputation, portfolio concentration and debt to asset ratio of a firm are negatively correlated with discount to NAV. The overall market sentiment and stock volatility are positively correlated with discount to NAV. Moreover, the overall market sentiment in tandem with firm-specific factors is believed to significantly impact discounts and premiums. Board size, insider ownership, administration costs and cross-border investments were found to not have a significant impact on discounts and premiums. Last it was also found that discounts and premiums are not determined by within variations in the subject companies, rather it is determined by across variations in the firm-specific variables. / Noterade fastighetsbolag som handlas till rabatt eller premium av sitt substansvärde är ett känt fenomen. Tidigare studier har huvudsakligen fokuserat på data från Storbritannien och USA. De studier som gjorts har primärt varit regressionsmodeller av typen OLS. Den här studien är den första som kvantitativt undersöker substansrabatt och substanspremier i svenska fastighetsbolag. Vi applicerar också en regressionsmodell av typen fixed effect, där vi kontrollerar för paneldata. Därför kan denna studie ses som en utökning gentemot tidigare studier. Denna studie omfattas av 14 noterade fastighetsbolag. Datan som används sträcker sig mellan perioden 2008 till 2015. Generellt kan sägas att storlek, rykte, portföljfokus och skulder i förhållande till totala tillgångar hos ett företag är negativt korrelerade med substansrabatt. Vidare så visar resultaten tydligt på att aktuellt marknadsförhållande tillsammans med bolagsspecifika faktorer, spelar en stor roll för skillnaden mellan aktiekurs och substansvärde. Volatilititen i en aktie och det aktuella marknadsförhållandet är båda positivt korrelerade med substansrabatt. Styrelsens storlek, insiderägande, kostnad för administration och internationella investeringar har däremot inte någon statistiskt signifikant påverkan på rabatter och premier i svenska noterade fastighetsbolag. Slutligen kan sägas att nästan inga företagsspecifika effekter hittades. De faktorer vi konstaterar ha en påverkan på substansrabatter och substanspremier varierar över hela datasetet.
|
7 |
Könsfördelningen i styrelser och dess samband med utdelningsnivån i börsnoterade företag : En kvantitativ studie utförd på svenska börsnoterade företag / Gender distribution in boards and it’s relation to dividend level in listed companies : A quantitative study conducted in Swedish publicly listed companiesEhrlin, Mathias, Estmyr, Elvira January 2017 (has links)
Titel: “Könsfördelningen i styrelser och dess samband med utdelningsnivån i börsnoterade företag, En kvantitativ studie utförd på svenska börsnoterade företag” Nivå: C-uppsats i företagsekonomi Författare: Mathias Ehrlin och Elvira Estmyr Handledare: Peter Lindberg Datum: 2017 - September Syfte: Syftet med denna studie är att undersöka om utdelningsnivån har något samband med andelen kvinnor i börsnoterade företags styrelser och om utdelningsnivån visar samband med andra faktorer däribland företagsspecifika- och styrelsespecifika variabler. Inom tidigare forskning är det flertalet företagsspecifika faktorer som visat sig ha ett samband med utdelningsnivån. Däremot finns det mindre forskning för styrelsespecifika faktorer varpå vår studies unika bidrag är att undersöka Sverige som är en av de länder med högst andel kvinnor i börsnoterade företags styrelser. Metod: Studien tillämpar kvantitativ metod med deduktiv ansats. Data från år 2014 samlas in i huvudsak via källorna Thomson Reuters Datastream/Eikon, Retriever databas och böckerna “Styrelser och revisorer, i Sveriges börsföretag”. Vid statistiska testerna och analysen delas datan upp. Dels utförs bivariat analys och regressionsanalys för samtliga företag och dels endast de företag som genomfört utdelning. Standard multipel regression tillämpas. Slutligen förkastar/bekräftar vi hypoteser utifrån de signifikanta resultat vi får. Resultat & slutsats: Studien visar ett positivt samband mellan lönsamhet och utdelningsnivå vid analys för samtliga företag. Detta resultat är väl i linje med tidigare forskning. Övriga variabler når inte signifikans vilket kan bero på populationens storlek och observationsperioden som denna studie behandlar. Inget samband kan bekräftas eller förkastas för andel kvinnor i styrelser och dess samband med utdelningsnivå, därmed kan inte syftet för studien besvaras.Förslag till fortsatt forskning: Studien leder till ökad nyfikenhet för fortsatt forskning på området och att då analysera fler variabler och i större skala. Exempelvis fler styrelsespecifika variabler kan undersökas såsom styrelsens storlek och kön på styrelseordförande för att se om ett samband existerar mellan dessa och utdelningsnivån. Intressant hade även varit att vidga studien till att undersöka samband som dessa faktorer har på utdelningspolicy och andra tänkbara aspekter.Uppsatsens Bidrag: Bidraget uppsatsen medför är främst ett bidrag till att framtida forskning bör vara av större skala då detta förhoppningsvis ger fler signifikanta resultat. Utöver detta bidrar studien med en förståelse för hur stor skillnad en förändring av lönsamheten gör på utdelningsnivån. Detta anser vi ger ökad förståelse för ämnet till framtida forskning men även för privata investerare och företag. Nyckelord: Utdelningsnivå, företag, andel kvinnor, styrelse, Sverige, börsnoterade företag, styrelsespecifika faktorer, företagsspecifika faktorer, styrelsens sammansättning. / Title: "Gender distribution in boards and it’s relation to dividend level in listed companies, A quantitative study conducted in Swedish publicly listed companies" Level: Final assignment for Bachelor Degree in Business Administration Authors: Mathias Ehrlin and Elvira Estmyr Supervisor: Peter Lindberg Date: 2017 - September Aim: The aim of this study is to investigate if there’s a relation between the level of dividends and the proportion of women in listed companies’ boards and if the level of dividends is related to other factors including firm specific- and board specific variables. In previous research, the majority of firm-specific factors have been found to be related to the dividend level. On the other hand, there is less research for board-specific factors, our unique contribution is to investigate Sweden, which is one of the countries with the highest level of gender distribution in the boards of listed companies. Method: The study applies quantitative method with deductive approach. Data from 2014 is collected mainly through the sources Thomson Reuters Datastream/Eikon, Retriever database and the books "“Styrelser och revisorer, i Sveriges börsföretag”". At the statistical tests and analysis, the data was split up. Bivariate analysis and regression analysis is carried out on all companies in our study and also these tests are executed on only those companies that have made a dividend payout for the period. Standard multiple regression is applied. Finally, we reject or confirm hypotheses based on the significant results we receive. Result & Conclusions: The study shows a positive correlation between profitability and dividend level when analyzing all companies in our study. This result is well in line with previous research. Other variables do not reach significance, which may depend on the size of the population and the observation period that this study takes into account. No relationship can be confirmed or rejected for the proportion of women in boards and the dividend level. The aim of this study is therefore left unanswered.Suggestions for future research: The study leads to increased curiosity for continued research in the field and to analyze more variables and on a larger scale. For example, more board-specific variables can be investigated such as the size and gender of the Board of Directors to see if there is a relationship between these and the dividend level. It would also be interesting to have broadened the study to investigate the impact these factors have on dividend policy and other possible aspects. Contribution of the thesis: The contribution the thesis entails primarily is that it provides more intel to the fact that future research should be of a larger scale, as this would then hopefully give more significant results. In addition, the study provides an understanding of how a change in profitability impacts the dividend level. In our opinion, we provide greater understanding of the subject for future research but also for private investors and companies. Keywords: Dividend, Dividend level, Company, Proportion of Women, Board, Board of directors, Sweden, Listed companies, Board-specific factors, Firm-specific factors, Board composition.
|
8 |
Value-adding deployment of corporate lean programs in multinational production companiesLinderson, Sara January 2022 (has links)
Strategic improvement programs, which aim for corporate-wide lean transformation, are resource-demanding and challenging to deploy. Industrial manufacturers often develop company-specific production system (XPS) programs to coordinate the lean transformation simultaneously in multiple production sites. However, transferring lean-related knowledge in a multi-site context is complex as it is associated with tacit knowledge embedded in people. This thesis aims to contribute with knowledge of how multinational corporations (MNCs) can develop their deployment strategies to add more value in the business by investigating i) what constitutes deployment of an XPS program and ii) how an XPS program promotes the transfer of lean-related knowledge. The qualitative research conducted was based on three empirical case studies, which all applied an intra-firm perspective within an MNC. Regarding the deployment challenges, it was found to be poorly described in the literature. This thesis explores and describes the deployment of XPS programs based on empirical findings and scholarly literature. Applying program management theory and a knowledge transfer perspective contributed to holistically understanding XPS programs' deployment. It was observed that four deployment variables are the most important. These deployment variables constitute the content of an XPS (conceptual models and a toolbox of improvement tools) and implementation support (implementation structure and control practices). XPS programs are often assumed to facilitate the transfer of lean-related knowledge. This thesis expands the discourse to show how an XPS program may promote and hinder knowledge transfer in three different perspectives; when implementing larger improvement projects, rolling out global lean method standards, and incorporating new lean methods bottom-up. This research contributes to theory by describing the deployment of an XPS program in depth. A deployment model was developed that stipulates the deployment variables and their interconnection. Some of the findings may have practical applications for industrial practitioners when developing and evaluating the deployment strategies within their XPS program. / Strategiska förbättringsprogram som strävar efter en bred lean transformation inom företaget är resurskrävande och utmanande att rulla ut. Industriella tillverkare utvecklar ofta program för företagsspecifika produktionssystem (XPS) för att koordinera lean transformationen på flertal produktionsanläggningar parallellt. Lean kunskap förknippas med tyst kunskap, inneboende i människor, vilken är mer komplex att överföra i en kontext med multipla produktionsanläggning sprida över världen. Denna avhandling har som mål att bidra med kunskap om hur multinationella företag (MNC) kan utveckla sina utrullningsstrategier så att de tillför mer värde till verksamheten genom att undersöka i) vad utgör utrullning av ett XPS-program och ii) hur ett XPS-program främjar överföring av leanrelaterad kunskap. Den kvalitativa forskningen som genomfördes baserades på tre empiriska fallstudier, som alla tillämpade ett internt perspektiv inom det multinationella företaget (MNC) som studerades. Utmaningarna med utrullningar visade sig det vara dåligt beskrivet i litteraturen. Av den anledningen har denna avhandling utforskat och beskrivit utrullning av XPS-program baserat på empiriska fallstudierna och vetenskaplig litteratur. I arbetet har programledningsteori och ett kunskapsöverföringsperspektiv tillämpats, vilket bidrog till en holistisk förståelse av XPS-programs utrullning. Studien identifierade fyra viktiga variabler för utrullning som utgör både innehållet i en XPS (konceptuella modeller och en verktygslåda med förbättringsverktyg) och ett implementeringsstöd (implementeringsstruktur och kontroll-handlingar). I tidigare publikationer antas ofta att XPS-program underlättar överföringen av lean-relaterad kunskap. Denna avhandling utökar det resonemanget genom att visa hur ett XPS-program kan dels främja, men även hindra kunskapsöverföring utifrån tre olika perspektiv; när man implementerar större förbättringsprojekt, rullar ut globala standarder för lean-metoder och vid inkorporering av nya lean-metoder där produktionsanläggningen är källan till kunskapen. Denna forskning bidrar till teorin genom att på djupet beskriva utrullningen av ett XPS-program. En utrullningsmodell utvecklades för att beskriva utrullningsvariablerna och deras sammankoppling. Vissa av resultaten kan även ha praktiska tillämpningar för verksamma inom industrin när de utvecklar och utvärderar strategierna inom deras XPS-program.
|
9 |
Förklaringsfaktorer för CSR-delgivning : En kvantitativ studie om social och miljömässig rapportering hos börsnoterade företag i Sverige / Determinants of CSR-disclosure : A quantitative study on social and environmental reporting of listed companies in SwedenLundgren, Anthonia, Bergling, Ellinor January 2022 (has links)
Klimatförändringar, globaliseringen och företagsskandaler har medfört att CSR fått en ökad uppmärksamhet på senare tid, något som ökat kraven på transparens i företagens rapportering. Samtidigt är CSR ett föränderligt koncept som skiljer sig mellan nationer, vilket gett upphov till varierande resultat i studier som undersökt begreppet i relation till informationsdelgivning. Den här studien har därmed undersökt hur CSR-delgivning påverkas av företagsspecifika variabler (ålder, storlek, lönsamhet och kvinnor i styrelsen) hos företag i Sverige. Utöver detta använde studien företagets verksamhetsområde som interaktionsvariabel för att undersöka hur branschens miljökänslighet påverkar företagens sociala och miljömässiga rapportering. Grundat på GRI-ramverk, tillämpades en innehållsanalys för att undersöka årsredovisningar hos 268 företag noterade på Stockholmsbörsen. Genom en multipel regressionsanalys fann studien att företag rapporterade i högre utsträckning om CSR när verksamheten ökade i storlek. Resultaten visade även att organisationerna ökade sin miljörelaterade CSR-delgivning med åldern. Däremot kunde studien inte påvisa ett samband mellan CSR-delgivning och lönsamhet eller andel kvinnor i styrelsen. Studien kunde inte heller påvisa att branschen hade en interaktionseffekt på CSR-rapporteringen i relation till de företagsspecifika variablerna. Slutligen, indikerar resultaten att börsnoterade företag i Sverige rapporterar om CSR-aktiviteter som ett svar på samhällets påtryckningar snarare än ett engagemang som har sin utgångspunkt i företagets kultur och värdegrund. / Climate change, globalization and corporate scandals have led to CSR receiving increased attention in recent times, which has increased the demand for transparency in companies' reporting. CSR is a changing concept that differs between nations. Studies previously examining social and environmental disclosure have therefore shown varying results. Thus, this study has examined how CSR disclosure is affected by firm-specific characteristics (age, size, profitability, and female directors) in Swedish companies. In addition, the study examined how the industry's environmental sensitivity affects companies' social and environmental reporting in relation to the determinants. The study was conducted and written in Swedish. Based on the GRI framework, a content analysis was applied to examine the annual reports of 268 companies listed on the Stockholm Stock Exchange. Through a regression analysis, this study found that the companies reported to a greater extent on CSR when the business increased in size. The results also showed that organizations increased their environmental CSR disclosure with age. On the other hand, the study could not show a relationship between CSR disclosure and profitability or female directors. Nor could the study show that the industry had an interaction effect on CSR reporting in relation to the firm-specific characteristics. Finally, the results indicate that listed companies in Sweden disclose information related to CSR activities as a response to society's pressures rather than a commitment that is based on the company's culture and values.
|
10 |
Frivillig redovisning i svenska börsnoterade företag : En kvantitativ studie inom sjukvårdssektornCarlsson, Sofia, Mehrabi, Nanor January 2023 (has links)
Syfte: Den externa redovisningen har som syfte att förmedla en rättvisande bild av företagets ställning och riktar sig till företagets externa omgivning. Årsredovisningar visar inte endast företagens finansiella prestanda utan är även ett sätt att kommunicera med omgivningen. Det som publiceras i årsredovisningar styrs av olika regelverk. Förutom att redovisa det som är lagstadgat, kan företag även redovisa ytterligare information, vilket kallas för frivillig redovisning. Företag inom sjukvårdssektorn utstår ofta offentlig granskning, och genom frivillig redovisning kan de erhålla och bibehålla sin legitimitet. Syftet med denna studie är att studera sambandet mellan företagsspecifika egenskaper och mängden frivillig redovisning i svenska börsnoterade företag inom sjukvårdssektorn, samt vilken typ av information den frivilliga redovisningen består av. Studiens frågeställningar lyder: vilka faktorer påverkar mängden frivillig redovisning och vilken typ av frivillig information redovisas. Metod: Metoden som har tillämpats i denna studie är en kvantitativ metod. Det har först genomförts korrelationsanalyser mellan de oberoende variablerna, därefter har en multipel regressionsanalys genomförts mellan den beroende variabeln och respektive oberoende variabel. Insamling av data för de oberoende variablerna har skett via databasen Retriever och från Nasdaq Stockholm (Stockholmsbörsen). Insamling av data för den beroende variabeln har gjorts manuellt från varje företags årsredovisning från år 2021. Studiens urval består av 58 företag, från en population av 60 företag. Resultat och slutsats: Den slutsats som fastställs är att faktorerna lönsamhet, likviditet och ägarstruktur har ett samband med mängden frivillig redovisning. Av de olika områdena redovisas allmän information i genomsnitt mest, och aktierelaterad information i genomsnitt minst. Företagen uppfyller dock ungefär i genomsnitt lika stor andel inom varje område i indexet. Därav finns inget utstickande mönster avseende vilket område som redovisas mest respektive minst. Examensarbetets bidrag: Svenska bolag inom specifika sektorer är relativt outforskade då majoriteten av tidigare studier är generella och inkluderar företag från olika branscher. Tidigare forskning fokuserar främst på vilka faktorer som påverkar mängden frivillig redovisning, och mindre på vad den frivilliga redovisningen faktiskt innehåller. Därmed bidrar detta arbete med en studie avseende frivillig redovisning i svenska bolag på sektornivå på senare år. Förslag till fortsatt forskning: Förslag för framtida liknande studier är att studera frivillig redovisning inom andra sektorer än sjukvårdssektorn. Dessutom är det möjligt att studera onoterade företag eller företag utanför EU då tillämpningen av regelverk varierar för dessa. Framtida studier kan även studera sambandet mellan frivillig redovisning och ytterligare företagsspecifika egenskaper än de som beaktas i denna studie. / Aim: Financial management aims to convey a justified image of a company's financial performance and is addressed to the company's external environment. Annual reports are not only a way to present the financial performance but also a way to communicate with external stakeholders. Information that’s published in the reports are regulated by differentregulations. Besides obligated disclosure, companies also choose to publish additional information, this type of information is called voluntary disclosure. Companies within the healthcare sector are often publicly scrutinized, thus they frequently disclose voluntarily in order to attain and maintain legitimacy. The aim of this study is to examine the relationship between company characteristics, and the extent of voluntary disclosure in listed companies within the Swedish healthcare sector and which type of information the voluntary disclosure consists of. The research questions formulated are: what are the determinants of voluntary disclosure, and what type of information is voluntarily disclosed. Method: The methodology used for this study is a quantitative method. Initially a correlation analysis was done, to determine the correlation between each independent variable. Thereafter a multiple regression analysis was implemented to determine the relationship between the dependent variable and each of the independent variables. The data for the independent variables was collected from the database Retriever and Nasdaq Stockholm (Stockholm Stock Exchange). The data for the independent variable was collected manually from annual reports for the fiscal year 2021. The sample size for this study is 58 listed companies, from a population of 60 companies. Results and conclusion: The results indicate that the determinants profitability, liquidity, and ownership structure are statistically associated with the extent of voluntary disclosure. On average, general information was disclosed the most, and stock related information was disclosed the least. However, the companies fulfill roughly the same percentage in each area of the index on average. As a result, there is no outstanding pattern regarding which area is disclosed the most and the least. Contribution of the thesis: There is a lack of studies of Swedish companies within specific sectors, since past studies are more general and include companies from different industries. In addition, prior studies focus more on the determinants of voluntary disclosure and less on what it consists of. Therefore, this thesis contributes to a more recent study of voluntary disclosure within Swedish listed companies within a specific sector. Suggestions for future research: A suggestion for future studies like this one, may be studying voluntary disclosure within different sectors. Another suggestion may also be studying non-listed companies or companies outside of the EU, since implementation of regulations vary amongst these. It may also be of interest to study other determinants of voluntary disclosure than those considered in this study.
|
Page generated in 0.0736 seconds