Spelling suggestions: "subject:"fackföreningar"" "subject:"fackförening""
1 |
Korslagde armar och tomma kassakistor : Avdelning 332 vid Grycksbo Pappersbruk och storstrejken 1909Koszinowski, Mathes January 2005 (has links)
Syftet med uppsatsen är att undersöka hur en fackförening på en liten ort i Dalarna upplevt den stora arbetsmarknadskonflikt hösten 1909, känd som storstrejken. Hur dess medlemmar upplevde de påfrestningar de drabbades av och hur de klarade strejken och dess följder. Materialet består av mötesprotokoll från avdelningen samt den korrespondens som förekom mellan fackföreningen och förbundsledningen, och LO:s landssekretariat. I centrum för undersökningen står den under 1907 startade fackföreningen vid J.H. Munktells pappersbruk AB i Grycksbo, avdelning 332, tillhörande Grov- och Fabriksarbetarförbundet. Resultatet av undersökningen visar att fackföreningen kände en mycket begränsad entusiasm för storstrejken, beroende på dålig ekonomi och bristande tilltro till den egna förmågan. Vid strejkens början gick fackföreningen lojalt ut i strejk. Den fortsatta utvecklingen ledde till den inte ovanliga bilden med blockad och fridlysning av arbetsplatsen, strejkbryteri och ett med tiden ökande antal arbetare som gav upp strejken och sitt fackliga engagemang. För några få arbetare blev konsekvensen avsked. För fackföreningen blev konsekvensen ett drastiskt minskande medlemsantal.
|
2 |
Utvecklingen av det colombianska fackföreningsavtalet, Contrato Sindical - en utmaning för den colombianska fackföreningsrörelsen.Ochsenius Andersson, Daniela January 2014 (has links)
No description available.
|
3 |
” För deras eget bästa”- en historisk innehållsanalys om hur LO-tidskriften Fackföreningsrörelsen framställde invandrare i Sverige 1966-68Maar, Caroline January 2013 (has links)
Sverige idag är inte ett Sverige som för över 40 år sen. Skillnaderna är stora, inte minst landets befolkning. Vid en återblick på hur LO- tidskriften Fackföreningsrörelsen mellan åren 1966- 68 hade för syn på invandring har jag funnit stora skillnader på hur en sådan stor organisation som LO och det den står för har ändrat inställning under åren. En del av det som stod i tidskriften på 1960- talet hade orsakat ramaskri i medierna idag. Jag har i mitt arbete valt att undersöka vilken syn på invandring som LO- tidskriften Fackföreningsrörelsen hade under införandet av den nya invandringspolitiken som infördes 1967- 68 och som hade till syfte att reglera invandringen. I mitt arbete har jag med med hjälp av kvalitativ innehållsanalys gått igenom tidskriftens utgåvor mellan åren 1966- 68, och sedan med hjälp av litteratur som behandlar mina frågeställningar analyserat och kommit fram till resultat. Jag har bland annat funnit att tidskriften framställde invandringen och invandrarna som ett problem och att de hävdade att det var för deras eget bästa som en reglering av invandringen skulle införas. Under min undersökta period skedde stora samhällsförändringar med socialdemokraterna vid makten. Möjligtvis är det dessa revolutionerande samhällsförändringar som LO inte vill riskera att förlora på grund av allt för stor invandring.Nyckelord:
|
4 |
Jämställdhet som förhandling - en studie om chefsförhandlare i facket och deras värderingar kring jämställdhetDerakshande-Tomadj, Begmohammed January 2016 (has links)
No description available.
|
5 |
Den avväpnade arbetstidsfrågan. En analys av synen på arbetstidsfrågan inom LO 1945-1967.Ramquist, Lisa January 2013 (has links)
The object of interest in this essay is the issue of reducing work hours and how that issue was handled in the Trade Union Confederation (LO). In previous research the struggle for shorter work hours has been viewed as a struggle between trade union and employers’ organizations. The previous research has had difficulties in explaining LOs part in this struggle, their actions have not been the expected. LO had not played an active part in the struggle for shorter work hours and the previous research has not been able to given a satisfying explanation for this. In this essay the starting-point is another. The issue of reducing work hours, this essay argues, was a problem for LO. The problem consists of the need for LO to mark against communism, both inside and outside of the organization. But this essay also argues that the issue of reducing work hours is in it self subversive and therefore a problem for the reformist LO. From this staring-point the essay analyses the view of the issue of reducing work hours in LO during the period of 1945-1967. The conclusion in the essay is that LO disarmed the issue of reducing work hours, making it harmless. By shifts in conceptions of needs, the possible and conceptions of time and development the issue of reducing work hours was disarmed. The disarmed issue enabled LO to unite the organization in the delicate matter without the risk of pursuing a subversive issue.
|
6 |
LO-förbunden i ett nytt politiskt landskap : En kvalitativ studie om LO-förbundens förhållningssätt till medlemmarnas ökade stöd för SverigedemokraternaBergsten, Ida January 2020 (has links)
Allt sedan Sverigedemokraternas intåg i riksdagen 2010 har det politiska klimatet tillika det politiska landskapet i Sverige kraftigt påverkats och förändrats. Sverigedemokraterna betraktas av vissa som ett rasistiskt och högerpopulistiskt parti, som lyckats förankrat sig hos arbetarklassen. För varje riksdagsval har stödet för Sverigedemokraterna bland arbetarklassväljarna ökat, vilket resulterat i att arbetarrörelsens ställning i svensk politik försvagats. För arbetarrörelsen som b l a utgörs av Landsorganisationen (LO) och Socialdemokraterna har denna försvagning skapat ett ideologiskt skavsår. Denna uppsats ämnar undersöka LO-förbundens förhållningssätt gentemot det ökade stöd för Sverigedemokraterna som finns bland förbundens medlemmar. För att besvara forskningsfrågan har fem samtalsintervjuer med förtroendevalda representanter från fyra av LO:s förbund genomförts. Resultatet visar att en förklaring till att medlemmar röstar på Sverigedemokraterna beror på att förbunden misslyckats med att berätta för medlemmarna om deras grundläggande värden, ideologi och den svenska modellen. Vidare framkommer att det råder en viss okunskap bland förbundens medlemmar om hur samhället fungerar. För att motverka att stödet för Sverigedemokraterna fortsätter öka är förbundens främsta strategier utbildningsinsatser samt att påvisa att Sverigedemokraternas politik missgynnar LO:s medlemmar. Denna uppsats pekar på hur viktigt det är att ständigt föra diskussioner om värderingar, ideologier och arbetsvillkor för vilken samhällsutveckling vi vill ha.
|
7 |
Det goda arbetet: En idéhistorisk studie av fackföreningsrörelsen i Sverige 1966–1985 / The good work: a historical study of the ideological development within the movement of Swedish trade unions 1966–1985Dackeby, Carl January 2021 (has links)
This thesis paper is a historical study that examines the labor political issues which the movement of Swedish trade unions faced between the years 1966–1985. How did they understand and formulate these problems and what solutions did they present? “The good work” (“Det goda arbetet”) was one such solution which was introduced in 1985 by The Union of Industrial Metalworkers (Metallindustriarbetareförbundet). This thesis explores the underlying ideas and the history behind this visionary program and how it took inspiration from the ideological developments of the previous decades. This is done by analysing four conference reports published in association with yearly union conferences between 1966 and 1985. These reports center around themes of technological development, working conditions, worker power and self determination to name a few. The analysis focuses on the labor political issues that arose after the establishment of the “Swedish model” and the post-war era economic boom. One of the major ideological developments during the 1960s was the backlash against the fordist model of production and the critique of rationalisation of work in general. This is shown to be one the major shifts in thinking about work which leads towards the development of solutions such as “The good work” during the 1970s and 80s. Furthermore, it is shown how “The good work” was linked historically to alienation theory and sociological research during the period. The key conclusions from the analysis focus on how worker discontent during the late 1960s led to massive labor political reforms during the 1970s along with the larger project of democratising the workplace gaining new life. This development, however, took a turn in 1976 when the social democratic party lost their first election in nearly 40 years. The analysis of the report by The Union of Industrial Metalworkers from 1985 shows the vision of “The good work” as they formulated it to be stuck between two separate eras. On the one hand it was still in conversation with the left-wing project of advancing labor power and democracy from the 1970s. On the other it had to confront the new political landscape of the 1980s and the right-wing turn towards neoliberalism.
|
Page generated in 0.098 seconds