Spelling suggestions: "subject:"kvalitetsarbete""
1 |
Bildskapande i förskolan : Uppfattningar och resonemang om bildskapandets roll i barns identitetsarbeteThor, Anneli January 2016 (has links)
No description available.
|
2 |
Verklighetsutflykten : En narrativ och diskurspsykologisk analys av lajv och dess roll i individens identitetsarbeteBell-Long, Constance January 2012 (has links)
Denna uppsats behandlar lajv ur ett socialkonstruktionistiskt perspektiv med de analytiska ansatserna diskursiv psykologi och narrativ analys. Syftet och frågeställningarna vill belysa vad lajv kan göra för individens identitetsarbete och utveckling i vardagen. Som tidigare forskning ringas fenomenet in genom att delas upp som en social rörelse i sin organisatoriska aspekt och som ett fiktivt berättande i sin berättande, lekande aspekt. De analytiska begreppen kommer från diskursiv psykologi; kategorisering, kategoriskt berättigande, indexikalitet och stake – frågan om vad som står på spel. De används för att synliggöra individens identitetsarbete i ett samtal och visar hur interaktionen spelar stor roll för identitetsarbetet. För att få fatt i denna interaktion samlas det empiriska materialet in genom gruppintervjuer vid två tillfällen. Detta material börjar analyseras redan vid transkriberingen, under analysarbetet kommer flera olika mönster till ytan och till sist väljs de tre mest relevanta och kompletta mönstren ut för att analyseras djupare. Dessa kopplas till Bambergs utvecklade kontextuella modell och får namnen; nivå 1 – att legitimera sitt eget unika lajvande, nivå 2 – den gemensamma lajvvärlden och nivå 3 – resan mellan fantasi och verklighet. Uppsatsen avslutas med en reflektionsdel där det diskuteras om den röda tråden hållits genom textens gång och om frågorna har besvarats.
|
3 |
Partyprinsessor : om unga kvinnors identitetsarbete och självpresentation och om hur skapandekraften kan användas i bildämnetSjösten, Ingela January 2006 (has links)
Den unga kvinnokroppen som bärare av dolda kulturmönster kan betraktas som ett informationssystem över den kultur vi lever i. Idag är unga kvinnor alltmer utlämnade till starka marknadskrafter och identitetsarbetet har komplicerats av en rad olika faktorer. Uppsatsen är en studie av unga kvinnors identitetsarbete när de som myndiga fått tillträde till krogens ”scen” och hur de där performativt uppträder och blir avbildade på bild av de vimmelfotografer som klubbarna vid Stureplan är utrustade med. Bilderna publiceras sedan på olika webbsidor där man kan gå in och betrakta/bedöma varandra. Fenomenet med vimmelbilderna och det faktum att en stor del av meningen med att gå ut handlar om just dessa bilder/artefakter, har varit utgångspunkten för min undersökning. Genom att studera bilderna på webbsidan w w w.stureplan.s e och samtala med fem unga kvinnor som rör sig ute på Stureplan och regelbundet blir fotograferade har jag försökt komma åt hur man använder denna ”scen” som ett sätt att skapa sin identitet, utpröva sin kvinnlighet och ges möjlighet att betrakta sig själv utifrån en manligt konstruerad blick och hur medveten man är om denna. De teoretiska utgångspunkterna har framförallt varit feministiska, om blickens politik, representationens villkor och konventioner. Joan Riviéres teorier om Kvinnlighet som maskerad är den teori som jag fördjupat mig i mest och utgått ifrån i mina slutsatser. Jag har inlett varje kapitel med citat från (Veckorevyns chefredaktör) Ebba von Sydows stilbok Ebbas stil, som riktar sig till unga kvinnor, och ger goda råd om hur man blir en framgångsrik ”stureplansprinsessa”. Det är uppenbart att vimmelbilderna fyller funktionen av en ”spegel” i de unga kvinnornas identitetsarbete, de blir här så att säga objekt för dubbla blickpositioner – en kombination av narcissism och voyeurism. Jag har också fått uppfattningen att de använder sig av masker och förväntade roller som ett sätt att skydda och distansera sitt sanna jag och bemästra den ångest det innebär att leva i en värld där de förmodas bli begränsade på grund av sitt kön. Det blir för kvinnorna ett sätt att gemensamt ta kontroll över maskeraden och ha makten över deltagandet och på så vis kunna vandra ut och in i den. I den gestaltande delen av mitt arbete har jag fokuserat på hur man didaktiskt kan arbeta med bildkonventioner och identitetsfrågor inom bildämnet. Genom att manipulera blickpositioner, seendekonventioner har jag försökt vända på begreppen över hur vi är inlärda att se på bilder. Jag har iscensatt olika fotografier för att lyfta fram hur präglade vi är av representationen av manligt och kvinnligt på bild och se vad som händer om vi vänder på seendekonventionerna. Jag tror att det är nödvändigt att som bildlärare ständigt lyfta frågor om bildkonventioner, att ha ett kritiskt förhållningssätt och en reflexivitet omkring bilder och vad bilder gör med oss. Varje bild i mitt gestaltningsarbete är tänkt att kunna vara uppslag till en elevövning utifrån en specifik frågeställning på detta tema. / BI/Konst
|
4 |
Att växa in i chefskap : en studie av förstagångscheferFellbom, Elisabeth January 2013 (has links)
Chefers betydelse för den verksamhet de leder ifrågasätts av få. Inom Human Resource Management (HRM) är det centralt att se till att företag identifierar chefsämnen, rekryterar rätt chef på rätt plats i rätt tid, och sedan utvecklar och socialiserar in dem i företagets chefskultur. Hur nya chefer däremot tänker, känner och agerar i den verklighet som blir deras vardag vet man däremot rätt lite om, och tar därför sällan hänsyn till. När förstagångschefer berättar om sin första tid som chef handlar det ofta om hur osäkra de kände sig och hur lite de visste om vad de skulle göra. Den här studien handlar om hur sex förstagångschefer växer in i sitt chefskap och hur deras syn på chefskap förändras under första året som chef. Det är också en beskrivning av hur deras självbild formas i samspel med de sammanhang som de befinner sig i. Två sammanhang som närstuderas är chefernas väg till sin första chefstjänst samt genomförandet av medarbetarsamtal. Processen att växa in i chefskap är unik för varje chef, men gemensamma mönster kan spåras: att identifiera sig som chef respektive att legitimera sig som chef. Elisabeth Fellbom är verksam som lärare och forskare vid Institutionen för Företagande och Ledning vid Handelshögskolan i Stockholm. Hennes bakgrund är leg. psykolog och mångårig yrkesverksamhet, inom HRM, ofta som chef, bl.a. inom regeringskansliet, Ericsson och ett europeiskt rekryteringsföretag. / <p>Lic.-avh. Stockholm : Handelshögskolan, 2013</p>
|
5 |
Identity Development through Volunteer Tourism : A qualitative study of WWOOF volunteers’ identity formationBörjars, Linnea January 2012 (has links)
Tourism is a fast growing phenomenon. As every person has a different motivation to travel new and alternative forms of tourism are continuously developing. Depending on form of tourism and the tourist’s motivation to take on a certain trip, the experience has a smaller or bigger impression on the individual. This study examines what influences volunteer trips can have on identities, focusing on volunteers in the organization WWOOF, World Wide Opportunities on Organic Farms. To understand the development of identities, theories about identity work have been researched. The material derives from a participant observation and 14 semi-structured interviews that mainly were conducted in Oregon, USA. The analysis of the results reveals four main themes for how the individuals’ identities have changed and what factors that have caused this change. These themes are perceived change, cultural exchange, significance of place, and differences between WWOOFers and other tourists. The study shows that travels, in this case volunteer trips, affect individuals in many ways. / Turism är ett snabbt växande fenomen. Eftersom varje person har egna motiv till att resa utvecklas ständigt nya och alternativa resformer. Vilket avtryck resan gör på individen beror på vald turismform samt turistens motiv till att åka på en viss resa. Denna studie syftar till att undersöka vilka influenser en volontärresa kan ha på individen, med fokus på volontärer som reser genom organisationen WWOOF, World Wide Opportunities on Organic Farms. För att förstå hur identiteter utvecklas har identitetsteorier tillämpats på materialet. Materialet kommer från en deltagande observation och 14 semistrukturerade intervjuer som övervägande gjorts i Oregon, USA. Analysen av resultatet visade på fyra teman för hur volontärers identiteter påverkats. Dessa var upplevd förändring, kulturellt utbyte, platsens betydelse och hur volontärturisterna skiljer sig från andra turister. Studien visar därmed på att resor, i detta fall volontärresor, påverkar individen på flera olika sätt. / Le tourisme est un phénomène en pleine expansion. Chaque personne a un motivation différent pour voyager, donc des nouvelles formes et des formes alternatives du tourisme se développent continuellement. La forme du tourisme et le motivation du touriste déterminent l’effet du voyage sur l’individu. Cette étude examine l’influence des voyages bénévoles sur les identités des bénévoles, avec un foyer sur les bénévoles dans l’organisation WWOOF--World Wide Opportunities on Organic Farms (Occasions Mondial sur les Fermes Biologiques). Pour comprendre le développement des identités, il faut rechercher les théories d'identité. Ces matériaux dérivent de l’observation participante et 14 interviews semi-structurées, la plupart qui était menée en Oregon, aux États-Unis. L'analyse des résultats révèlent quatre thèmes principaux pour comment les identités des individus ont changé, et quels facteurs ont causé ces changements. Ces thèmes sont les changements perçu, l'échange culturel, l’importance de l’endroit, et les différences entre les bénévoles de WWOOF et des autres touristes. Cette étude montre que les voyages, en ce cas les voyages bénévoles, touchent les individus dans plusieurs façons.
|
6 |
"Man kan ju inte begå brott - då ligger man pyrt till" : Om Polisens organisation och identitetsarbete / About the Swedish police organization and its identity workLundén, Amanda, Björkegren, Mikaela January 2014 (has links)
Med utgångspunkt i de senaste årens uppmärksamhet kring den svenska Polisen och de konflikter som uppstått mellan arbetsgivare och arbetstagare väcktes ett intresse att studera vad som låg bakom dessa problem. Det visade sig att merparten av de problem som uppstått grundade sig i att anställda uppträtt på sätt som inte ansågs gynnande för organisationen och dess förtroende hos allmänheten. Studien ämnar besvara frågor kring hur Polisen som organisation formar sina anställda med utgångspunkt i teorier om identitetsarbete. En kvalitativ undersökning genomfördes med studier av organisatoriska dokument och genom semistrukturerade intervjuer. De intervjuade består av personer verksamma inom den svenska Polisen. Dessutom intervjuades personer från svenska Polisförbundet, det fackförbund som organiserar närmast alla Sveriges yrkesverksamma poliser. I resultatet framkom indikationer på, utifrån de teoretiska begrepp som har valts för studien, att hur individerna formar sina identiteter är relativt individuellt. Dessutom tycks individerna påverkas mycket av sina kollegor, kanske snarare mer än av organisationens ledning. Hur information förmedlas ut i organisationen framställdes dessutom som vag av de intervjuade. I diskussionen behandlas vidare hur identitetsstyrning tar sig uttryck inom Polisen samt på vilket sätt de anställda ser på arbetet med sina egna identiteter i relation till yrket polis. / During the last few years, there has been a growing interest in the Swedish police. This interest was triggered as the Police organization attempted to dictate what was appropriate when it came to employee behavior outside of work. This essay intends to answer questions regarding how police employees shape their own identities in order to accommodate the requirements of their profession. A qualitative method has been used, using documents and semi structured interviews. A total of eight people have been interviewed. The results indicated that the organization, in some ways, want to regulate their employees. A few hands-on methods exist, they are however too vague to be regarded as present in the day to day work of employees. The police organization does not offer clear guidelines and it is up to the employee to determine their own individual identity. Overall, there is more impact on individuals behavior from colleagues than from Police policy. In summary, we will examine the Swedish police organization with reference to theories about identity work in organizations and in relation to the empirical data.
|
7 |
Att balansera identiteter: en djupdykning från lärares perspektiv / Balancing Identities: Deep Dive from the Teacher's PerspectiveAljarrah, Nadia, Savayidis, Irene January 2024 (has links)
Detta arbete ägnar sig främst till alla lärare i grundskolan som undervisar i de samhällsorienterande ämnena, främst i religion. Under vår verksamhetsförlagda utbildning och vid arbete på diverse skolor har vi kunnat identifiera ett problem som är knutet till lärares identiteter och religionsundervisning. Syftet med detta arbete är att undersöka interaktionen mellan lärares identitetsarbete och religionsundervisning i hopp om att göra lärare medvetna om vikten av reflektion. Syftesformuleringen väcktes som en respons på lärares uttryck för deras erfarenheter i praktiken. Med beaktande av händelser i vår omvärld och samhällets förändrade dynamik blir det högst relevant att lärare visar medvetenhet för sitt identitetsarbete genom att synliggöra för sig själv hur deras kulturella bakgrunder och tro återspeglas i undervisningen. Identitet, identitetsarbete och levnadsberättelser utgör centrala delar i detta arbete och är en förutsättning för besvarandet av arbetets frågeställningar. Semistrukturerade intervjuer gjorde det möjligt att undersöka sju lärares upplevelser av hur deras identitetsarbete påverkar religionsundervisningen. Analysen gjordes med hjälp av en tematisk analys med olika teman. Resultatet visade att identitetsarbete är viktigt och nödvändigt, men att det kan se olika ut. Detta beror på deras förståelse av sig själva och vilken plats deras personliga identitet får i undervisningen. Genom resultatet uppmärksammas även att identitetsarbete är en förutsättning för att lärares personliga värderingar ska kunna stå i linje med det yrkesmässiga ansvaret. Vidare fastställdes att levnadsberättelserna hade en stor påverkan på utformandet av den personliga identiteten där deras tidigare erfarenheter och värderingar kom till uttryck. Slutsatsen tyder på att lärarens självbild är kärnan i att kunna bedriva en icke-konfessionell undervisning. Det framgår även att det krävs en medveten reflektion för att kunna integrera personliga värderingar i det professionella tänkandet då lärares religiösa övertygelser inte kan uteslutas.
|
8 |
Scen: Almgården - Om bostadsområdets betydelse för barn i en delad stadHerbert, Mikaela, Nilsson, Annika January 2011 (has links)
Denna uppsats har sin utgångspunkt i hållbar stadsutveckling - med särskild inriktning på socialhållbarhet - och studerar konsekvenser av den segregerade staden Malmö. I fokus stårbostadsområdet Almgården och dess betydelse som kontext för barns identitetsarbete ochsocialisering. Med utgångspunkt i teorier om socialt hållbar stadsutveckling, boendesegregation,grannskapseffekter, samt barns socialisering och identitetsarbete ges en förståelse förbostadsområdets betydelse för barns uppväxtvillkor. Uppsatsen innehåller en nulägesbeskrivning ochhållbarhetsanalys av Almgården som kontext, baserad huvudsakligen på intervjuer med boende ocholika företrädare för den kommunala verksamheten i området. Sammantaget indikerar situationenpå Almgården sämre förutsättningar för god hälsa och välfärd och medför faktorer som kan påverkabarns uppväxtvillkor negativt. Ur ett hållbarhetsperspektiv är den centrala utmaningen på Almgårdenatt motverka brister i jämlikhet och delaktighet. I uppsatsen görs bedömningen att så kan ske genomatt stärka individer och deras anknytning till området och genom att stärka tilliten och förtroendetinom bostadsområdet och gentemot det omgivande samhället och därmed stärka den kollektivaförmågan. En del av uppsatsen är en förstudie till ett projekt, som är tänkt att bidra till ökad socialhållbarhet i Almgården. För att ta vara på barnens perspektiv på Almgården, på barns villkor, och påett sätt som samtidigt stärker barnen föreslås projektet Communityteater Almgården. Projektet kanbidra ytterligare till förståelsen av bostadsområdets betydelse för barn och ungdomarsförutsättningar samtidigt som det har en gynnsam effekt för den sociala hållbarheten på Almgården. / The focus of this master’s thesis is socially sustainable urban development and investigates theimplications of segregation in the city of Malmö. It focuses on the neighborhood of Almgården andits significance as a context for children's identity and socialization. Theories of socially sustainableurban development, housing segregation, neighborhood effects and children’s socialization andidentity making contribute to enhance our understanding of the neighborhood’s importance forchildren's living conditions. The thesis includes a presentation and a sustainability analysis of thecurrent situation in Almgården, mainly based on interviews with residents of Almgården andrepresentatives of the municipal administration. Overall the situation in Almgården indicatesrelatively poor conditions for good health and well-being which may affect children's living conditionsand development in a negative way. From a sustainability perspective, the key challenges inAlmgården would include promoting equality and inclusion, for example by strengthening theindividuals and their identification with the neighborhood, and promoting the collective efficacy bybuilding trust and confidence among neighbors and towards citizens in adjacent neighborhoods aswell as towards the municipal administration and its staff. The thesis also includes a feasibility studyproposing the project Community Theatre Almgården. While giving voice to the children ofAlmgården and supporting a socially sustainable development of the neighborhood, the project mayalso contribute to improve our knowledge of neighborhood effects on children’s living conditions.
|
9 |
Att göra lärandet synligt? : Individuella utvecklingsplaner och digital dokumentation / Making Learning Visible? : Personal Development Plans and Digital DocumentationMårell-Olsson, Eva January 2012 (has links)
Since 2006 there have been two major changes to the Swedish Education Act. In January 2006, the first change, concerning nine-year compulsory school, took effect. The Act now requires that Personal Development Plans (i.e. individuella utvecklingsplaner – IUP) be introduced for students in elementary school, special schools for disabled children, Sami schools and special schools. The second change came into effect in July 2008. The content of the personal development plan was expanded to contain not only plans for future development, but also teachers’ written assessments of students’ knowledge and learning process. To implement the new regulations and support teachers’ work, many schools have turned to digital tools. The combination of new regulations and digital tools has generated new, unexplored circumstances for teachers, students and parents. The aim of this thesis is to provide a greater understanding of the work process with students ́ personal development planning and the role of digital documentation in this process. The aim is also to investigate students’, teachers’ and guardians’ experiences and participation. The main focus is on experience of the work processes associated with the recent reform of methods for communicating students’ knowledge and learning processes. To better understand this new educational situation, students’, parents’ and teachers’ experience of working according to the new regulations has been analysed and problematized. The research questions address how the use of digital tools influences the process, in what ways the process affects students’ and parents’ participation and in what ways the students’ identity work is affected by the communication and work process. The study is based on qualitative semi-structured interviews, a survey study and a document analysis. The material was analysed through an inductive thematic analysis. The analysis draws on activity theory and theories focusing on participation at higher and lower levels, and on social relationships through concepts of power and control, as well as visible and invisible pedagogy. Patterns in the material were analysed using concepts of communicative and strategic communication, negotiation of influence, self-regulation and techniques for disciplining, positioning processes and the individual’s approach to a prevailing norm. The concept of cultural capital has also been used as an analytical concept. Students, parents and teachers all state that the process is now, finally, about the student’s personal learning. Thus, the study shows that students’ goals and personal planning do not significantly affect teaching in schools. Responsibility for achieving the goals is left to the student alone. Students can decide when and how they will work towards the goals in the plan. The follow-up process is concentrated to the discussion on progress with parents each semester where new goals are set for the student. The study also shows that the process with the personal development plans is focused on students’ behaviour and on transforming students into model students who perform at their absolute best. The study also shows that parents are entering as a new player – their child’s representative in negotiation. Teachers on the other hand are trying to manage the work process rationally by copying and pasting written opinions among several students and formulating and adapting students’ goals to suit their teaching. Students’ personal development plans are significant texts where players other than the student and his or her parents or teachers, are able to scrutinize and criticise the content as the student’s plans are public documents. All in all, the study shows that the whole work process with students’ personal development plans requires both awareness and understanding of the importance of language and wording. The work process is not only about learning; it is also about power, control and negotiation. / ”Ja, det blir typ mycket bättre koll på, jag tror det blir bättre så här koll på vad man behöver träna på”, beskriver Ella 11 år. Ella refererar till de ändringar i grundskoleförordningen som gör gällande att alla elever i grundskolan ska ha en individuell utvecklingsplan med skriftliga omdömen och vad hon tror att de nya bestämmelserna kommer att leda till. Vad får de nya bestämmelserna och arbetsprocessen med de individuella utvecklingsplanerna för betydelse för elever, föräldrar och lärare? Vad får användningen av ett digitalt verktyg i sammanhanget för betydelse? Handlar arbetsprocessen med de individuella utvecklingsplanerna med skriftliga omdömen enbart om att synliggöra elevers kunskaper och lärande eller innefattar den även något annat? Den här avhandlingen handlar om den arbetsprocess som sker när elever, föräldrar, och lärare förbereder och genomför utvecklingssamtal samt upprättar individuella utvecklingsplaner för elevernas lärande med stöd av ett digitalt verktyg. Syftet med avhandlingen är att med stöd av aktivitetsteori och teorier om delaktighet och inflytande samt makt- och kontrollprinciper ge en ökad förståelse för arbetsprocessen med de individuella utvecklingsplanerna. Syftet är också att utforska betydelsen av digital dokumentation och hur arbetet inverkar på möjligheterna till delaktighet och inflytande samt elevernas identitetsarbete i arbetsprocessen. Både elever, föräldrar och lärare uttrycker i studien att det nu äntligen handlar om elevens eget lärande och att arbetet med de individuella utvecklingsplanerna möjliggör ett förändrat arbetssätt i den riktningen. Studien visar dock att arbetsprocessen med elevers individuella utvecklingsplaner handlar om mer än enbart elevens lärande. I studien framträder fenomen som makt, kontroll och förhandling. Det framträder också en förestä̈llning om en mönsterelev som förväntas bidra till ett gott arbetsklimat och som presterar sitt allra yttersta. Eleverna, förldrarna och lärarna deltar i skapandet av mönstereleven frå̊n olika perspektiv, med olika motiv och med olika strategier. Elevers individuella utvecklingsplaner med skriftliga omdömen är betydelsefulla texter vars innehåll både kan granskas och kritiseras av andra än eleven, dess föräldrar och lärare i och med att utvecklingsplanen är en offentlig handling. Detta kräver både en medvetenhet och kunskap om arbetsprocessen och vad språket och formuleringarna i de skriftliga omdömena om eleven kan få för betydelse.
|
10 |
Stilkonsumtion framför nyproduktion : En kvalitativ studie med unga konsumenter kring konsumtionsvanor och identitetsarbete / Style consumption before production : A qualitative study with young consumers about consumption habits and identity workSjöstrand, Sanna January 2018 (has links)
De bilder som omger oss i vardagen är alla en del i hur vår identitet formas och utarbetas. Kläder och mode kan betraktas som en del av dessa bilder och har således stor påverkan på hur identitetsprocesser ser ut och och uppvisas. Den första introduktionen av oss själva sker genom de plagg vi bär och att konsumera plagg är en vikig del i skapandet av sig själv och sin identitet. I den här studien har jag genom en designpedagogisk workshop fått ta del av fyra gymnasieungdomars taktila och verbala utsagor kring modekonsumtion och identitetsuttryck. Med utgångspunkt i sina egna garderober har deltagarna genom praktiskt arbete utmanats till att omvärdera och uppdatera ett plaggs egenskaper och genom samtal synliggjort individuella och kollektiva konsumtionsmönster. De har utifrån egna erfarenheter diskuterat plaggets relation till stilen och jaget och hur den relationen förändras över tid och i olika situationer. Tre primära diskurser framträder i studien där den första diskursen ringar in stilen som identitetsuttryck. Den andra placerar stiluttrycket i en konsumtionsdiskurs med hänsyn till identitet och grupptillhörighet. Den tredje sätter stil och identitetsuttryck i förhållande till hållbarhet samt etik och moral.
|
Page generated in 0.1023 seconds