231 |
Arbetskraftsrörlighet efter EU-utvidgningen : Så har Sverige påverkatsDahlén, Johan January 2006 (has links)
No description available.
|
232 |
Inte utan min slöja : en studie i hur gymnasielärare upplever religiösa konflikter/kulturkrockar i skolanEkdahl, Ida January 2009 (has links)
<p>Syftet med uppsatsen är att belysa lärares åsikter om religiösa konflikter/kulturkrockar i gymnasieskolan. Fokus ligger på konflikter i Sverige mellan kristendom och Islam, på grund av att det enligt migrationsverkets statistik nu anländer flest invandrare från det muslimska landet Irak. Elva stycken gymnasielärare deltog i en enkätundersökning angående deras attityder kring frågor som slöjans vara eller icke vara i skolan och hur man som lärare ska kunna följa Lpf 94 och samtidigt vara verksam i en skola för alla. Jag intervjuade även en lärare och samordnare på IVIK; Individuella programmets introduktionskurser för invandrare och bad om hennes tankar och åsikter, då detta är områden hon arbetar med dagligen. Sveriges integrations- och jämställdhetsminister Nyamko Sabuni har även hon svarat på frågor om slöjförbud i den svenska skolan. Jag bad även islamologen Jan Hjärpe att ta ställning i samma resonemang.</p>
|
233 |
Den Konfliktfyllda Arbetsgruppen : En Studie av Kännetecken och Orsaker / The Conflicted Workgroup : A Study of Characteristics and CausesGadde, Lena, Leo, Madeleine January 2009 (has links)
<p><p>Denna uppsats försöker besvara vad som kännetecknar och orsakar konflikter i en arbetsgrupp. Området var omfattande avseende litteraturen och vi har valt att ta fram de bitar som var vanligast på den arbetsplats vi besökte. Uppsatsen är en kvalitativ undersökning.</p></p><p>Undersökningen är genomförd på ett callcenter i Närke och vi djupintervjuade sex kommunikatörer för att få en bra bild av vad som dels orsakat men också kännetecknat konflikter i deras arbetsgrupp. Det framkom att det fanns flera orsaker. Bland annat togs det upp att kommunikationen brast mellan kollegorna och ledningen, en del skapade egna regler och rutiner för hur man skulle utföra arbetet vilket ledde till förbistringar hos andra, vidare påtalades att det var svårt att ha ett informellt ledarskap och ingen formell i arbetsgruppen.</p><p>Det fanns flera kännetecken på konflikter också. Exempelvis fanns det grupperingar bland kollegorna, det bland annat hade förekommit mobbning, och det fanns en konflikträdsla bland de anställda som hindrade dem att agera ibland.</p><p>Resultatet av denna undersökning är således att det inte finns en orsak eller ett kännetecken, utan det är flera. Vi har redovisat de tydligaste svaren och kommit fram till att makt är en överordnad orsak till konflikter i arbetsgruppen. Ett exempel på detta var att vissa personer ville ha mer makt och inflyttande över sina kollegor.</p><p>Uppsatsen inleds med en teoretisk genomgång av litteratur i ämnet. Därefter fortsätter vi med metoddelen, där vi berättar hur vi gått tillväga vid intervjuerna samt hur vi bearbetat intervjumaterialet inför analyserandet. Därefter följer ett kapitel med resultat och analys av de svar vi fick. Vi avrundar uppsatsen med att besvara våra inledande frågeställningar.</p>
|
234 |
Lärares arbete med konflikter : En kvalitativ studie av sex lärares arbete med att förebygga och hantera konflikter i elevgrupper / Teachers dealing with conflicts : A qualitative study of six teachers work to prevent and handle conflicts among pupilsSvensson, Åsa January 2001 (has links)
Uppsatsen beskriver sex lärares arbete med konflikter och konflikthantering. Den visar att de arbetar mycket aktivt med konflikthantering och att de lägger stor vikt vid det förebyggande arbetet. Den verbala kommunikationen får mycket stort utrymme i deras arbete. Flera av lärarna tar under intervjuerna upp den inre konflikt som ofta uppstår då de tvingas välja mellan undervisning och konflikthantering. Resultaten pekar mot att de erfarna lärarna är mer grupporienterade och de nyutbildade mer uppgiftsorienterade i det här avseendet. Lärarna tar upp samarbetet med andra kollegor som något mycket positivt och de anser att de har god hjälp och stöd av varandra i hanteringen av elevers konfliktsituationer. Lärarna beskriver i intervjuerna skillnader mellan pojkars och flickors konflikter. De upplever flickornas konflikter som svårare att hantera och upptäcka, men de refererar till pojkars konflikter om de ombedes att beskriva en konfliktsituation.
|
235 |
Analys av kvalitetsarbete i kontorsmiljö : En studie om hur personalen påverkas av kvalitetsarbeteGustavsson, John, Söder, Sofia January 2004 (has links)
Bakgrund: Som en följd av organisationernas förändrade behov och krav på mer flexibla lösningar har det blivit allt viktigare för företagen att på ett smidigt sätt hantera förändringar. Kvalitetsarbete är ett förfarande som allt mer har kommit att användas inom företag för att åstadkomma utveckling och engagemang för förändring. Kvalitetsarbete drivs vanligtvis för att höja kvaliteten på ett företags produkter. Arbetet är omfattande och påverkar personalen på olika sätt. Syfte: Syftet med denna uppsats är att dels undersöka fallföretagens mognadsnivå enligt CMMI skalan, dels undersöka hur kvalitetsarbete påverkar personalen i avseende på stress och konflikter. Genomförande: För att få reda på hur kvalitetsarbete påverkar personalen har vi intervjuat personer på tre företag med olika erfarenheter av kvalitetsarbete. Resultat: Våra resultat tyder på att personalen påverkas av kvalitetsarbete. Vi har i denna studie kunnat se tendenser att kvalitetsarbete påverkar personalen positivt i avseende på konflikter. Detta för att kvalitetsarbete tydliggör ansvarsfördelningar och därigenom minskar risken för uppkomsten av de konflikter som är av negativ karaktär. Däremot har vi i denna studie inte kunnat se att kvalitetsarbete resulterar i en minskad stress hos de anställda.
|
236 |
Defensiv stolthet : En fenomenologisk undersökning av stolthet i konflikterBerg, Helena January 2007 (has links)
Defensiv stolthet kan få konflikter att uppkomma, trappas upp eller hindras från att lösas. En fenomenologisk undersökning genomfördes med syfte att identifiera vad defensiv stolthet, som fenomen, innebär. Frågeställningen löd; Vad konstituerar defensiv stolthet i konflikter? Resultatet baserades på 30 skriftliga protokoll samt fyra intervjuer. Analysen genomfördes enligt Karlssons EPP-metod. Undersökningen resulterade i en generell struktur som visar att den defensiva stoltheten är försvarsinriktad, känslomässig, social och centrerad runt individens självbild. Även en typologisk struktur framträdde och visade att den defensiva stoltheten i efterhand bedöms annorlunda beroende på om den anses verklighetsförankrad eller inte, samt att stoltheten går att motarbeta genom medveten ansträngning. Stolthetens inverkan på konflikten tenderar att vara pådrivande genom att den får konflikten att ta form av en kamp. I diskussionen kopplas resultatet till teorier från filosofiskt och psykoanalytiskt håll samt från emotions- och konfliktforskning.
|
237 |
Att arbeta med konflikthantering i förskolan : En intervjustudie med några pedagoger som arbetar med lösningsinriktad pedagogikBorvall, Laila, Grenholm, Frida January 2007 (has links)
Vårt syfte med undersökningen har varit att med hjälp av intervjuer ta reda på hur några pedagoger säger sig arbeta med konflikthantering. Vi valde att intervjua fyra pedagoger på två olika förskolor. Båda förskolorna arbetar med arbetsmetoden lösningsinriktad pedagogik. Pedagogerna talar om ett brett arbete som innefattar förebyggande arbete, akut konflikthantering och uppföljande arbete. Det arbete som pedagogerna berättar om kan till stora delar relateras till arbetsmetoden lösningsinriktad pedagogik. I den lösningsinriktade pedagogiken och den konflikthantering som pedagogerna berättar om har vi kunnat dra kopplingar till psykologerna Vygotskij och Skinners teorier, samt till annan tidigare forskning.
|
238 |
Lärarrollen och konflikthantering : En studie av lärares tillvägagångssätt och reflektionerHenriksson, Pär January 2008 (has links)
Anledningen till detta arbete var en artikel som beskrev hur lärare känner frustration över att de ägnar betydande del av sin lektionstid till konflikthantering och socialisering av eleverna. En stor del av lärarna var osäkra på sina befogenheter och ansåg sig inte ha fått utbildning i konflikthantering i lärarutbildningen. Syftet med undersökningen blev därför att få en bild av hur lärare ser på arbetet med att hantera konflikter. Arbetet inleddes med litteraturstudier i ämnet för att se vilka metoder och arbetssätt som finns kring konflikthantering. Till studien valdes en kvalitativ undersökning för att få mer personliga svar och åsikter från de deltagande lärarna. Därefter genomfördes sex stycken semistrukturerade intervjuer där var och en av respondenterna redogjorde för sin syn utifrån en i förväg utdelad intervjuguide som innehöll frågor rörande konflikthantering. De intervjuade lärarna i studien förklarar det ökade behovet av tid för konflikthantering med ett ökat socialt ansvar som förväntas av lärare. Lärarna upplever att deras roll som lärare förändrats mycket. Respondenterna berättar även att de inte fått någon utbildning i konflikthantering i sin lärarutbildning. Några har genom fortbildning lärt sig metoder för att hantera konflikter medan övriga har lärt sig att hantera konflikter endast genom erfarenheter i arbetet som lärare.
|
239 |
Den Konfliktfyllda Arbetsgruppen : En Studie av Kännetecken och Orsaker / The Conflicted Workgroup : A Study of Characteristics and CausesGadde, Lena, Leo, Madeleine January 2009 (has links)
Denna uppsats försöker besvara vad som kännetecknar och orsakar konflikter i en arbetsgrupp. Området var omfattande avseende litteraturen och vi har valt att ta fram de bitar som var vanligast på den arbetsplats vi besökte. Uppsatsen är en kvalitativ undersökning. Undersökningen är genomförd på ett callcenter i Närke och vi djupintervjuade sex kommunikatörer för att få en bra bild av vad som dels orsakat men också kännetecknat konflikter i deras arbetsgrupp. Det framkom att det fanns flera orsaker. Bland annat togs det upp att kommunikationen brast mellan kollegorna och ledningen, en del skapade egna regler och rutiner för hur man skulle utföra arbetet vilket ledde till förbistringar hos andra, vidare påtalades att det var svårt att ha ett informellt ledarskap och ingen formell i arbetsgruppen. Det fanns flera kännetecken på konflikter också. Exempelvis fanns det grupperingar bland kollegorna, det bland annat hade förekommit mobbning, och det fanns en konflikträdsla bland de anställda som hindrade dem att agera ibland. Resultatet av denna undersökning är således att det inte finns en orsak eller ett kännetecken, utan det är flera. Vi har redovisat de tydligaste svaren och kommit fram till att makt är en överordnad orsak till konflikter i arbetsgruppen. Ett exempel på detta var att vissa personer ville ha mer makt och inflyttande över sina kollegor. Uppsatsen inleds med en teoretisk genomgång av litteratur i ämnet. Därefter fortsätter vi med metoddelen, där vi berättar hur vi gått tillväga vid intervjuerna samt hur vi bearbetat intervjumaterialet inför analyserandet. Därefter följer ett kapitel med resultat och analys av de svar vi fick. Vi avrundar uppsatsen med att besvara våra inledande frågeställningar.
|
240 |
Inte utan min slöja : en studie i hur gymnasielärare upplever religiösa konflikter/kulturkrockar i skolanEkdahl, Ida January 2009 (has links)
Syftet med uppsatsen är att belysa lärares åsikter om religiösa konflikter/kulturkrockar i gymnasieskolan. Fokus ligger på konflikter i Sverige mellan kristendom och Islam, på grund av att det enligt migrationsverkets statistik nu anländer flest invandrare från det muslimska landet Irak. Elva stycken gymnasielärare deltog i en enkätundersökning angående deras attityder kring frågor som slöjans vara eller icke vara i skolan och hur man som lärare ska kunna följa Lpf 94 och samtidigt vara verksam i en skola för alla. Jag intervjuade även en lärare och samordnare på IVIK; Individuella programmets introduktionskurser för invandrare och bad om hennes tankar och åsikter, då detta är områden hon arbetar med dagligen. Sveriges integrations- och jämställdhetsminister Nyamko Sabuni har även hon svarat på frågor om slöjförbud i den svenska skolan. Jag bad även islamologen Jan Hjärpe att ta ställning i samma resonemang.
|
Page generated in 0.051 seconds