Spelling suggestions: "subject:"religionspsykologi,""
21 |
Jorden är mörk och svart : Vad som rör pastorer i Svenska Missionsförbundet när de ska predika om samhället / The world is black and dark : What concerns pastors in the Mission Covenant Church of Sweden when they preach about societyBoij, Anita January 2002 (has links)
Boij, A. 2002: Jorden är mörk och svart. Vad som rör pastorer i Svenska Missionsförbundet när de ska predika om samhället. (The world is black and dark. What concerns pastors in the Mission Covenant Church of Sweden when they preach about society). Acta Universitatis Upsaliensis. Psychologia et Sociologia Religionum 16. 239 pp. Uppsala. ISBN 91-554-5488-7. The dissertation reflects a study of what pastors in the Mission Covenant Church in Sweden say in their sermons about society and social responsibility and represents an attempt at finding factors such as gender, education, age, values, and faith behind what has been said in the sermons. The results show that in general pastors have a negative picture of society irrespective of which of its aspects they are addressing. The pastors’ view of Christian responsibility for society is that it is primarily something for the individual to take, not for the congregation. Above all, Christian responsibility for society is about individual Christians' taking responsibility for her fellow human beings. For theoretical clarification the findings are discussed within the framework of the concept of secularisation, following Casanova (1994) sub-divided into differentiation, decline of religion and privatisation. In the study differentiation is identified when pastors do not relate theological reflection to their description and analysis of society. Thus they do not provide an integrated system of meaning for everyday life. As for privatisation, even when pastors are mainly speaking about public events, they are unable to place those events in a religiously interpreted context. According to the pastors social problems are to be met with private and individual solutions through Christians' actions to the benefit of their fellow men. The MCC is a part of what in Swedish can be called a popular movement, a kind of "social movement" or "voluntary organisation." The analysis shows that its pastors in their sermons do not embrace some of the central parts of the ideology that generally pertain to popular movements, namely concern with reforming society.
|
22 |
Jorden är mörk och svart : Vad som rör pastorer i Svenska Missionsförbundet när de ska predika om samhället / The world is black and dark : What concerns pastors in the Mission Covenant Church of Sweden when they preach about societyBoij, Anita January 2002 (has links)
<p>Boij, A. 2002: Jorden är mörk och svart. Vad som rör pastorer i Svenska Missionsförbundet när de ska predika om samhället. (The world is black and dark. What concerns pastors in the Mission Covenant Church of Sweden when they preach about society). Acta Universitatis Upsaliensis. <i>Psychologia et Sociologia Religionum</i> 16. 239 pp. Uppsala. ISBN 91-554-5488-7.</p><p>The dissertation reflects a study of what pastors in the Mission Covenant Church in Sweden say in their sermons about society and social responsibility and represents an attempt at finding factors such as gender, education, age, values, and faith behind what has been said in the sermons.</p><p>The results show that in general pastors have a negative picture of society irrespective of which of its aspects they are addressing. The pastors’ view of Christian responsibility for society is that it is primarily something for the individual to take, not for the congregation. Above all, Christian responsibility for society is about individual Christians' taking responsibility for her fellow human beings.</p><p>For theoretical clarification the findings are discussed within the framework of the concept of secularisation, following Casanova (1994) sub-divided into differentiation, decline of religion and privatisation. In the study differentiation is identified when pastors do not relate theological reflection to their description and analysis of society. Thus they do not provide an integrated system of meaning for everyday life. As for privatisation, even when pastors are mainly speaking about public events, they are unable to place those events in a religiously interpreted context. According to the pastors social problems are to be met with private and individual solutions through Christians' actions to the benefit of their fellow men. </p><p>The MCC is a part of what in Swedish can be called <i>a popular movement</i>, a kind of "social movement" or "voluntary organisation." The analysis shows that its pastors in their sermons do not embrace some of the central parts of the ideology that generally pertain to <i>popular movements</i>, namely concern with reforming society. </p>
|
23 |
Omsorg och mänsklig värdighet : Teoretiska och empiriska perspektiv på förbättringsarbete i Svenska kyrkan med inriktning på begravningar / Care and Human Dignity : Theoretical and empirical perspectives on quality improvement work in the Church of Sweden with regard to funeralsPersenius, Ingrid January 2006 (has links)
The purpose of the thesis is firstly to assess the Church of Sweden in the light of current quality theories and systematic improvement methods, and secondly to develop methods and models for quality improvement work (using a systematic approach) within the Church of Sweden focusing on parish funeral activities. The thesis takes as its starting point the specific conditions of the church environment and a general, Christian and humansitic value orientation. Another starting point is the concept of processes and relations, and of a caring approach among parish co-workers. Improvements in processes and relationships were related (without financial analysis) to the cost of a lack of quality.The descriptive term quality improvement work includes both quality improvement and the areas of leadership, collaboration and organization. The empirical study was carried out in Täby Parish during the years 1997-2002 as a case study with an interactive approach. The staff and management of the parish were interviewed, as were 14 members of immediate family. A dialogue with undertakers was also maintained. It was a cyclical process with analysis/evaluation followed by strategic planning and action, and with critical reflection as a constant element. The researcher's role was shaped into a psychodynamic, learning approach. A number of factors were identified that form (1) a common basis (valid for all staff members) and (2) a specific parish quality improvement work in the area of funerals. It is when problems are tackled and suggestions for improvement are implemented, that quality improves, the church envitonment benefits, and the costs associated with a lack of quality are addressed. With the title of this thesis, Care and Human Dignity, the view is summarized that the Human Being is complex, and that dignity belongs to the Human Being's creative and lighter sides, that are expressed through care for others.
|
24 |
Gemenskap och värderingar. : Religiös tillhörighet i ett sekulärt samhälle.Sarna, Zofia, Brodin, Jeanette January 2014 (has links)
Ambitionen med denna uppsats är att skapa en bättre förståelse kring frågor gällande tillhörighet till religiösa samfund och olika religiösa värderingar som kan skapa friktion mellan medlemmar och majoritetssamhället. Syften med uppsatsen är att undersöka hur medlemmar i Svenska Kyrkan, Katolska Kyrkan och Jehovas Vittnen upplever sitt medlemskap i de religiösa samfunden de tillhör och vilka religiösa värderingar som kan påverka deras förhållande med samhället. I undersökningen använder vi oss av fallstudiedesign vilken vi senare tolkar utifrån olika teorier som handlar om olika typer av gemenskap (Stroope) och vilka värdesystem samt som ideologier påverkar samfundens medlemmars handlingar och deras relation till majoritetssamhället (Dumont). Undersökningen visar att en del kyrkomedlemmar strävar efter en gemenskap som de inte upplever i majoritetssamhället. Engagemang och tillhörighet till ett kristet samfund påverkas inte av majoritetssamhällets åsikter. Resultatet ger en bild av en stor upplevd gemenskap bland de kristna samfundens medlemmar vilka betraktar sin tillhörighet till respektive samfund som ett medvetet val. Deras gemenskapskänsla leder till att de behåller sina religiösa värderingar oavsett om det skapar friktioner mellan dem och majoritetssamhället.
|
25 |
Flykt och religion : En kvalitativ intervjustudie av sex flyktingars förändrade religiositet / Flight and religion : A qualitative interview study of six refugees changed religiosityKorodi, Karolina January 2017 (has links)
No description available.
|
26 |
Neopagan i Sverige : En fenomenologisk studie kring religiös identitet hos svenska neopaganer på 2000-talet.Wästerlund, Lizette January 2007 (has links)
<p>Syftet med detta arbete är att belysa neopaganers religiositet i en relevant samhällskontext där religion blivit något personligt och nästintill tabubelagt. Med en fenomenologisk forskningsansats har fem neopaganers upplevelser studerats ifråga om hur de i dagens Sverige skapar och upprätthåller sina religiösa identiteter. I ljuset av Geertzs resonemang om religion som ett kulturellt system av meningsfulla symboler har jag beskrivit neopaganernas livsvärldar och med hjälp av Jenkins teori kring social identitet som förklaringsmodell har jag analyserat skapandet och upprätthållandet av informanternas religiösa identiteter. </p><p>Slutligen har det framkommit att neopaganer endast har möjlighet att skapa och upprätthålla religiösa identiteter i och genom sin kollektiva neopaganska identitet då det i dagens samhälle ges ett större erkännande till organiserade grupper än till individer. De skapar och upprätthåller sina neopaganska identiteter genom att umgås med likasinnade och skapa identitetsprospekt utifrån vilken publik de vänder sig till. Dessa prospekt har visat sig i hög grad variera och kan ibland innebära att den religiösa identiteten knappast ens skymtas men också att identiteten ibland klart och tydligt markeras med diverse symboler, alla utmärkande neopaganska. Det är publikens förförståelse kring neopaganism som avgör vilken typ av identitetsprospekt som presenteras och detta har fått som konsekvens att neopaganerna blivit relativt anonyma i det offentliga då allmänheten saknar god förförståelse.</p>
|
27 |
Religionskunskapsämnet i förändring : en historisk exposé samt nutida jämförelserGustafsson, Anna January 2008 (has links)
<p>Abstract</p><p>The purpose with this essay is to present a picture of the changes in religious education in Sweden, and to make comparisons between Denmark’s and the USA’s model about teaching in religion. I have consequently described the historical development, with the beginning of the establishement of the public school, inte the year of 1842. 1919, a new document about the religious education was released, wich result in some major changes. This was in a time were the debate about religion and the Lutheran State Church of Sweden authority was an issue. The result was, among others, the abolition of the catechism as an educational material and the teaching of religion was given a considerable reduced amount of hours and the teaching was now supposed to be non-confessional. Then, in the 1960:s even more changes was about, and the teaching of religion was now supposed to share the teacher and the hours with three other subjects. This was in a time when christianity and religion over all had come in to question. Objectivity was the leading word in this new curriculum.</p><p>In the USA there is no curriculum for teaching religion in the public school, a desicion characterized with the ideology of the religious neutral state. In Denmark there is religious teaching, with a strong emphasis on christianity.</p>
|
28 |
Är Amish en sekt?Bagge, Lotta January 2005 (has links)
<p>Syftet med denna C-uppsats är (1) att finna en teoretisk modell kring begreppet sekt och (2) att utifrån denna modell undersöka vilka sektliknande drag Amish uppvisar i ett avgränsat material.</p>
|
29 |
Religion – ett ämne under förändring?Söderberg, Katarina January 2003 (has links)
<p>Utbildningsdepartementet la år 2000 fram ett förslag om ett nytt kärnämne i den svenska gymnasieskolan. I detta ämne ska religion, samhälle och delvis historia ingå. Skulle detta förslag gå igenom så skulle det påverka både elever och lärare. Hur skulle det påverka ämnet religion? I dagens kursplan för religion belyser man vikten av etik och moral, förståelse och respekt för andra människor. Hur ser man på ämnet religion och dess undervisning? Får man med allt från kursplanen? Hur skulle det nya ämnet påverka ämnet religion? Vad anser elever och lärare på en gymnasieskola i Mellansverige? Stämmer deras åsikter överens med vad artiklarna säger som tar upp förslaget? Majoriteten är emot förslaget. De är nöjda med dagens undervisning i religion och den etik som undervisningen tillför. Det finns andra sätt att uppnå de mål som kommittén lagt fram.</p>
|
30 |
Sekulariseringen i Sverige : religionens ställning i det moderna samhälletHarmanci, Havva January 2010 (has links)
<p>Förr hade religionen, i form av ”kyrkan mitt i byn” en given funktion i det svenska samhället. Kyrkan både organiserande och deltog i diskussioner om samhällets utveckling, ungdomens fostran, vård av äldre och sjuka och upprätthållandet av lag och ordning. Men med tiden när samhället sekulariserades fick religionen en helt annan plats och betydelse.</p><p>Sverige är idag ett sekulariserat land och vi lever i en sekulariserad tid. Med begreppet sekularisering menas vanligtvis att kristen tro i moderniseringsprocessens spår fått allt mindre utrymme i samhället. <strong>Sekulariseringen</strong> består i att kristendomen som det västerländska samhällets dominerande världsförklaring och värderingsgrund stegvis går tillbaka och ersätts av en naturvetenskaplig världsbild där var och en i samhället lämnas åt sig själv för att bilda sin egen individualiserade världsbild. Processen börjar under renässansen, förstärks från och med upplysningstiden och slår igenom på bred front under 1900-talet.</p><p>Sånt som de religiösa institutionerna haft makt att besluta om och haft stort inflytande över har i och med utvecklingen förts över till sekulära institutioner. Mycket ändrades i samhället, t ex ersattes de kyrkliga samfunden av kommuner, tvånget att besöka kyrkans gudstjänster avskaffades. I och med religionsfrihetslagen 1951 blev det även tillåtet att lämna Svenska kyrkan utan att bli medlem i något annat samfund, dessutom avskaffades kristendomsundervisningen m.m. Lagarna gav alltså en spegelbild av sekulariseringen som skedde. Idag är det därför enbart tio till femton procent av Sveriges invånare som bekänner sig som kristna och endast var tjugonde svensk som regelbundet besöker kristna gudstjänster. För många svenskar spelar varken kyrkans lära eller moral någon större roll och sekulariseringen har lett till att religionen blivit en privatsak.</p><p>Undersökningar som gjorts under de senaste årtiondena ger en tydlig bild av Sverige som ett av de mest sekulariserade länderna i västvärlden. Även undersökningen som jag gjorde bland gymnasielever i Gävle gav en bild av att majoriteten av ungdomarna som deltog i undersökningen var icke-religiösa med varken kunskap om eller intresse för kristendom. Sekulariseringen har medfört en frihet för människor att själva välja bland livsåskådningar och att välja bort riter och religiösa traditioner. Men förlusten av religionen har skapat ett tomrum och längtan efter en djupare tolkning av tillvaron därför att det naturvetenskapligt baserade tänkandet tyvärr inte har kunnat tillgodose människors behov av att reflektera kring vad det finns för mening med tillvaron.</p>
|
Page generated in 0.0626 seconds