Spelling suggestions: "subject:"självupplevda"" "subject:"självuppfattning""
1 |
Gymnasieelevers upplevelse av språkängslan under fransklektioner / Communicative Anxiety in French ClassesArvidsson, Klara January 2014 (has links)
Den här uppsatsen syftar till att undersöka gymnasieelevers grad av språkängslan i franskundervisningen och kopplingen mellan den och elevernas självupplevda förmåga i franska som främmande språk. Därtill ämnar detta arbete belysa i vilka situationer de ängsliga eleverna upplever sin talängslan vara som värst, och slutligen hur deltagarna i undersökningen önskar arbeta med muntliga aktiviteter i språkundervisningen. En kombination av kvantitativa och kvalitativa metoder tillämpas. En enkät delades ut i franskgrupper på två svenska gymnasieskolor. Det kvantitativa materialet analyserades statistiskt och på det kvalitativa materialet genomfördes en innehållsanalys. Det visar sig att språkängslan är relativt utbredd bland deltagarna och att det finns ett måttligt statistiskt signifikant samband mellan självvärderad språklig förmåga och grad av språkängslan. De mer ängsliga eleverna upplever att deras förmåga är lägre än de icke ängsliga eleverna. Därutöver framkommer att det framförallt är att svara på oförberedda frågor, och att läsa högt och tala inför klassen som framkallar ängslan hos eleverna. Slutligen visar det sig att majoriteten av deltagarna önskar arbeta med muntliga aktiviteter i par eller mindre grupper, och gärna med lekfulla uppgifter, med dialoger eller med skådespel. Avslutningsvis nämns vikten av att uppmärksamma fenomenet språkängslan. De pedagogiska implikationerna av upptäckten diskuteras kortfattat, och förslag till framtida forskning presenteras.
|
2 |
Olika men lika : En analys av gemensamma faktorer hos utomeuropeiskt födda individers upplevelser av integrationÅström, Linnéa January 2016 (has links)
This thesis aims to explore the concept of self-perceived integration by testing assumptions and by introducing new aspect of integration and examining the relations between them. Through interviews with eight persons of different backgrounds, born outside of Europe, who have immigrated to Sweden, it is shown that employment, previously assumed to be of the highest importance for integration, will only lead to further integration if it also provides certain variables. These variables are skills in Swedish, providing a sense of belonging and understanding of the Swedish culture. However, these individuals attest to that unless the individual is motivated enough, and there is mutual respect between the immigrated culture and the Swedish culture, no integration will be possible at all.
|
3 |
Hur mår tjänstemännen? : Relationerna mellan arbetsbelastning, arbetskontroll och självupplevd hälsaSjöberg, Emma, Åhlén Nyström, Linnéa January 2017 (has links)
Syftet med studien var att undersöka arbetstillfredsställelse hos tjänstemän på en myndighet i Mellansverige. Självskattad arbetsbelastning och arbetskontroll utgjorde prediktorer och självskattad hälsa utfallsvariabeln med dimensionerna kognitiv utmattning, störd sömn, fysiska symptom, lättretlighet och negativa känslor. Studien genomfördes med en enkät i pappersformat, där 45 medarbetare deltog. Mätinstrumenten som användes var Job overload, Work control och Karolinska Exhaustion Scale (KES). Studiens huvudresultat visade att arbetsbelastning hade ett signifikant positivt samband med negativa känslor, i meningen att ju högre arbetsbelastning desto fler negativa känslor. Arbetskontroll visade endast på starka tendenser till signifikanta positiva samband med två av hälsodimensionerna; kognitiv utmattning och fysiska symptom. Vilket indikerade på att ju högre arbetskontroll deltagarna hade, desto högre kognitiv utmattning och flera fysiska symptom upplevde de sig ha. / The aim of the study was to investigate job satisfaction among officials in an Swedish authority. Our predictors consisted of work-related load and control and the outcome variable was perceived health. Health variable involved five dimensions: cognitive exhaustion, disturbed sleep, physical symptoms, irritability and negative affect. 45 employees participated by answering a survey. The results showed that workload had a significant positive relationship with negative affect, meaning the higher workload, the more negative emotions. Work control on the other hand, did only show strong tendencies to significant positive associations with cognitive exhaustion and physical symptoms. This indicated the higher work control, the higher cognitive exhaustion and number of physical symptoms.
|
4 |
Gymnasielärarnas upplevelser av egen och elevernas motivationLandpers, Åsa January 2013 (has links)
Syftet med fokusgruppstudien var att undersöka gymnasielärares upplevelser av den egna motivation samt att ta reda på vilka faktorer de anser påverkar elevernas motivation i undervisning och lärande. Resultaten visade, i enlighet med tidigare forskning, att de främsta motivationsskapande faktorerna för eleverna är en god relation mellan lärare och elev, att eleverna får möjlighet att vara delaktiga i undervisningen samt möjlighet till olika val i undervisningen. Lärarnas egen motivation visades öka av att undervisa och av möten med eleverna. Motivationen minskade dock av otrygg arbetsmiljö, otrygga arbetsförhållanden och arbetsuppgifter som inte har med undervisning att göra. Lärarna upplevde att deras egen motivation och engagemang i arbetet påverkade elevernas motivation och engagemang. / The aim was to examine, in a focus group study, high school teachers' perceptions of their own motivation and to find out what factors they believe affects students motivation. The results showed that the factors that most increased motivation in students, is a good relationship between teacher and student, that the students have the opportunity to be involved in their schooling and that they educational options. The teachers' own motivation increased with teaching and student interactions. Motivation in teachers was also shown to decrease with unsafe working conditions and non-educational tasks. Finally teachers felt that their own motivation and commitment in their work also affected students' motivation and engagement.
|
5 |
Ensamstående mammors hälsa : Vilka faktorer påverkar deras livssituationLehnström, Madeleine, Lamos, Eva January 2011 (has links)
Idag ställs höga krav på en ensamstående mamma. Hon ansvarar för uppfostran och försörjning av sitt/sina barn i ett samhälle där stress är en stor del av vardagen. I denna studie undersöks om den genomsnittliga ensamstående mamman har sämre självupplevd hälsa än den genomsnittliga mamman som bor med sitt/sina barns pappa. Detta utförs med hjälp av en logistisk regressionsanalys. Studien ämnar undersöka vilka av de oberoende variablerna som har ett samband med den ensamstående mammans självupplevda hälsa. Detta mått är inte endast fysiskt, möjligtvis finns det även psykologiska parametrar som spelar in och det är utifrån detta antagande som kontrollvariablerna väljs. Den fysiska delen av variabeln mäts i denna undersökning genom variabeln motion. I syfte att undersöka mödrarnas bakgrund är variablerna ålder, utbildning, sysselsättning och antal barn. För att vidare kunna mäta hur kvinnornas vardag ser ut undersöks hur ofta far/morföräldrar sitter barnvakt. För yrkesverksamma kvinnor mäts även sambandet med ordinarie veckoarbetstid och om arbetstiden passar in i livssituationen. Graden av frihet som kvinnorna upplever sig ha undersöks genom sambandet mellan hälsa och hur de upplever sin möjlighet att styra sitt eget liv och om de har ekonomiska svårigheter. Det är tydligt att det finns ett positivt samband mellan dålig hälsa och att vara ensamstående mamma. Detta samband kvarstår även när vi undersöker ytterligare variabler. Vidare visar det sig att variablerna utbildning, sysselsättning, ekonomiska svårigheter, möjligheten att styra sitt liv och mängden utövad motion förklarar en del av sambandet, dock inte hela. Utöver familjetyp finner vi att känslan av att kunna styra sitt liv är viktigt för den självupplevda hälsan. De som upplever att de aldrig kan styra sitt liv lider större risk för dålig hälsa än de som kan styra sitt liv. Vi finner även att risken för dålig hälsa är större för de som endast genomfört grundskolan. Flera variabler visar sig sakna förklaringsvärde i denna modell. Att många variabler blir insignifikanta kan förklaras av det begränsade materialet. Variablerna rörande arbetstid och antal barn inte har något samband med variabeln självupplevd hälsa. Genomgående i studien är det svårt att avgöra kausalitetens riktning, då vi inte känner till kvinnans hälsotillstånd före hon blev ensamstående. Denna studie kan endast förklara en del av mekanismerna bakom den ensamstående mammans självupplevda hälsa, men studien fastställer att ensamstående kvinnor i genomsnitt lider av sämre hälsa än mammor som lever med pappan till sitt/sina barn.
|
6 |
Kan jag hjälpa dig? : En vinjettstudie om den egenupplevda kunskapen hos socialsekreterare på ekonomiskt bistånd gällande intellektuell funktionsnedsättningRawet, Nellie, Ripa, Josefin January 2022 (has links)
Denna studie syftar till att undersöka den egenupplevda kunskapen om intellektuell funktionsnedsättning hos socialsekreterare på ekonomiskt bistånd samt deras inställning inför att eventuellt möta denna målgrupp. Studien bygger på svar från elva socialsekreterare som arbetar inom enheten för ekonomisk bistånd. Genom en vinjettstudie har skriftlig empiri insamlats som sedan analyserats med hjälp av en kvalitativ innehållsanalys. Resultatet har sedan analyserats med hjälp av två teoretiska ramverk och relateras till tidigare forskning som behandlar den egenupplevda kompetensen hos yrkesverksamma, socionomstudenters kunskap och socialsekreterares arbetsmetoder. Överlag visar studiens resultat på god kunskap om intellektuell funktionsnedsättning hos respondenterna samt en generellt positiv inställning inför att möta denna målgrupp. Studiens resultat visar även att vissa respondenter upplever sig ha bristande kunskap gällande intellektuell funktionsnedsättning samt att de inte känner sig tillräckligt förberedda inför ett eventuellt möte med denna målgrupp. Denna studie kan förhoppningsvis bidra med inspiration till att vidare undersöka interaktionen mellan socialsekreterare och personer med intellektuell funktionsnedsättning, med fokus på socialsekreterares inställning och upplevda kunskapsnivå.
|
7 |
Självupplevd oral hälsa hos gastric bypass-opererade individer / Self-perceived oral health in gastric bypass-operated individualsSaleh, Gadier, Rassa, Noura January 2021 (has links)
Syftet med denna studie var att undersöka hur gastric bypass-opererade individer upplever sin orala hälsa efter kirurgin. En empirisk studie med en kvalitativ ansats genomfördes. Datainsamlingen som användes var semistrukturerade intervjuer med en intervjuguide som underlag. Urvalet bestod av åtta informanter i åldrarna 24–64 och som valdes genom ett snöbollsurval. En kvalitativ innehållsanalys användes för att analysera intervjuerna. Resultatet redovisas utifrån temat Förändringar efter gastric bypass-operation relaterat till oral hälsa. Informanterna upplevde att de fått erosionsskador, karies, muntorrhet, oral halitosis och parodontala problem postoperativt. Samtliga informanter upplevde en försämrad allmänhälsa efter operationen och förändrade kostvanor som innebar att de började äta regelbundna måltider med korta tidsintervall. Slutsatsen av studien visar att informanterna upplevde en försämrad oral hälsa efter gastric bypass-operationen, där erosionsskador, karies, muntorrhet, oral halitosis och parodontala problem angavs till följd av de förändrade kostvanorna samt den påverkan på den allmänna hälsan som uppstod till följd av operationen.
|
8 |
Lärares användning av digitala verktyg i matematikundervisningen : En kvalitativ studie om hur lärares självupplevda kompetens och inställning till digitala verktyg påverkar användandet inom matematikundervisningen i årskurserna f–3. / Teachers use of digital tools in mathematics education : A qualitative study on how teachers' self-perceived competence and attitude towards digital tools affect their usage in mathematics teaching in grades f–3.Edberg, Emelie, Al-Homsi, Perla January 2023 (has links)
Today, the whole society is permeated by digitization and schools are no exception. As today's society demands digital competence, it is important that teachers provide students with such knowledge from an early stage so that they can be participating citizens in the future. You can also see that there is a certain potential in using digital tools in mathematics teaching to promote learning. Despite that, teachers' use of digital tools in mathematics education varies.For that reason, the study aims to highlight how teachers' self-perceived competence and attitude towards digital tools affect the use of digital tools in mathematics teaching in grades f–3. The study used semi-structured interviews where the sample consisted of ten teachers that work in primary school f-3. The interview questions were based on the study's theoretical framework TPACK, which is linked to the teacher's self-perceived digital competence, and the three-component model, which is linked to attitude.The results of the study showed that it is the teacher’s attitude towards digital tools that affects the use of digital tools in mathematics teaching in grades f-3 the most. The results indicate that the teachers' self-perceived digital competence influences the use of digital tools to some extent, but we see that attitude is what influences to a greater degree. / Hela samhället genomsyras idag av digitaliseringen och skolan är inget undantag. Då dagens samhälle efterfrågar en digital kompetens är det viktigt att lärare förser eleverna med sådan kunskap redan från ett tidigt stadie för att de i framtiden ska kunna vara deltagande medborgare. Man kan även se att det finns en viss potential med att använda digitala verktyg i matematikundervisningen för att främja lärandet. Trots det varierar lärares användning av digitala verktyg i matematikundervisningen. Av den anledningen syftar studien till att belysa hur lärares självupplevda kompetens och inställning till digitala verktyg påverkar användandet av digitala verktyg inom matematikundervisningen i årskurserna f–3. Studien använde sig av semistrukturerade intervjuer där urvalet bestod av tio verksamma lärare inom grundskolans f-3. Intervjufrågorna utgick från studiens teoretiska ramverk TPACK som är kopplad till lärarens självupplevda digitala kompetens och trekomponentsmodellen som är kopplad till inställning. Resultatet av studien visade att det är inställningen till digitala verktyg hos lärarna som påverkar användandet av digitala verktyg i matematikundervisningen i årskurs f-3 mest. Resultatet tyder på att lärarnas självupplevda digitala kompetens påverkar användandet av digitala verktyg till viss del men vi ser att inställning är det som påverkar i högre grad.
|
9 |
Självupplevd hälsa bland närstående till individer med demenssjukdom / Self – perceived health among related parties to individuals with dementiaEllow, Ebba, Rydén, Lydia January 2021 (has links)
Bakgrund: Demenssjukdom skiljer sig från naturligt åldrande och är ständigt föränderligt i sin manifestation. För varje demenssjuk individ finns det ofta åtminstone en närstående som lever en förändrad och även ibland försvårad vardag i det tysta. Närstående löper en ökad risk att drabbas av psykisk ohälsa då flera blir informella vårdgivare till den demenssjuke individen, vilket ökar den närståendes psykiska, fysiska och ekonomiska belastning. Syfte: Syftet var att belysa självupplevd hälsa bland närstående som är informella vårdgivare till individer med demenssjukdom. Metod: Denna icke-systematiska litteraturöversikt inkluderade 19 vetenskapliga originalartiklar av kvalitativ och kvantitativ design. Datainsamlingen av artiklar skedde i februari år 2021 från databaserna PubMed och CINAHL med hjälp av olika kombinationer av söktermer samt manuell sökning, vilket genererade flera artiklar. Utifrån Sophiahemmet högskolas bedömningsinstrument kvalitetsgranskades artiklarna och artiklar med låg kvalitet exkluderades. Därefter utfördes en integrerad dataanalys där resultatartiklarnas innehåll kategoriseras i två teman med tillhörande underteman. Resultat: Litteraturöversikten resulterade i att två teman och sex underteman identifierades. De två teman som urskildes var psykiska och sociala faktorer som belyste självupplevd hälsa bland närstående. Underteman som framkom var närståendes depression, stress, sorg, isolering, kommunikationsproblematik samt processen att gå från att vara närstående till att bli informell vårdgivare. Slutsats: Resultatet visade att självupplevd hälsa för närstående till individer med demenssjukdom påverkas av olika faktorer. Den självupplevda hälsan förändrades när närstående känner psykologisk och social belastning. I resultatet framkom att närstående upplevde att det var en omvälvande process att gå från att vara partner till att bli informell vårdgivare. / Background: Dementia differs from natural aging and is constantly changing in its manifestation. For every individual with dementia, there is often at least one close relative who lives an alternated and even sometimes strenuous everyday life in silence. Relatives of individuals with dementia run an increased risk of suffering from mental illness as many become informal caregivers for them, which increases the relative's mental, physical and financial burden. Aim: The aim was to portray self-perceived health among related parties to individuals with dementia. Method: A non-systematic literature review compiled with 19 original scientific articles of qualitative and quantitative design. The data collection of articles took place in February 2021 and was obtained from the databases PubMed and CINAHL using various combinations of search terms as well as manual search, which generated several articles. Based on Sophiahemmet University's assessment instruments, the articles were quality-reviewed, and then an integrated data analysis was executed, lastly the result articles were organized in two themes with associated sub-themes. Results: The literature review resulted in the identification of two themes and six sub-themes. The two distinguished themes were psychological and social factors, which described self-perceived health among related parties. Sub-themes that emerged were relatives' depression, stress, grief, isolation, communication problems and the process of going from being a partner to becoming an informal caregiver. Conclusions: The results illustrated self-perceived health of relatives of individuals with dementia to be affected by various factors. Self-perceived health shifts when a close relative feels a psychological and social strain. The results demonstrate that close relatives felt that it was a transformative process to go from being a partner to becoming an informal caregiver.
|
10 |
Personlighetens inverkan på självupplevd stress : En studie ur ett holistiskt perspektivLundgren, Beatrice, Nordqvist, Lovisa January 2016 (has links)
Föreliggande uppsats avser belysa relationen mellan stress och personlighet, detta undersöktes ur ett individorienterat perspektiv som baserades på personlighetsprofiler. Data baserades på en enkätundersökning som mätte personlighet utifrån femfaktormodellen och självupplevd stress. 89 medarbetare på ett svenskt företag deltog i studien, 43 män och 46 kvinnor mellan åldrarna 22 och 66 år. För att klassificera olika personlighetsprofiler genomfördes en klusteranalys. För att sedan undersöka relationen mellan personlighetsprofilerna och upplevd stress jämfördes graden av upplevd stress mellan profilerna. Resultatet visade på att det finns skillnader mellan personlighetsprofilerna avseende graden av upplevd stress. Individer med lägst värden inom extraversion och något lägre värden inom öppenhet i förhållande till de andra dragen och personlighetsprofilerna upplevde högre grad stress. Individer som tillhör personlighetsprofilen med högst värden inom samtliga dimensioner i femfaktormodellen upplevde låg stress. / This paper is intended to describe the relationship between stress and personality, this is examined from an individual-oriented perspective based on personality profiles. The data was based on a questionnaire that measured personality based on the five factor model and self-perceived stress. 89 employees of a Swedish company participated in the study, 43 men and 46 women between the ages of 22 and 66 years. A cluster analysis was used to classify different personality profiles. To later examine the relationship between personality profiles and perceived stress the degree of perceived stress was compared between the profiles. The result showed that there are differences between the personality profiles regarding the level of perceived stress. Individuals with the lowest values in extraversion and slightly lower values of openness in relation to other features and personality profiles, experienced higher levels of stress. Individuals belonging to the personality profile with the highest values in all dimensions of the five factor model experienced low levels of stress.
|
Page generated in 0.0472 seconds