Spelling suggestions: "subject:"social ocho kulturella"" "subject:"social och3 kulturella""
1 |
Informationskompetens och användarundervisning i en sydafrikansk universitetskontext / Information literacy and user education in a South African university contextDyrman, Ann, Hjort, Berit January 2012 (has links)
The purpose of this Master’s thesis is to study howuniversity librarians in a South African context relate to theconcept of information literacy. We investigated differencesand similarities in approaches to user education andinformation literacy. We have based our study on thefollowing research questions: What are the prerequisites foruser education at the University of the Western Cape? Howdo these prerequisites influence librarians' approaches toinformation literacy and user education at the University ofthe Western Cape? We have used a sociocultural theoreticalperspective and Hofstede's cultural dimensions in orderto pay particular attention to the cultural and social contextof user education. Six semi-structured qualitative interviewswithin the context of a two-week field study were carriedout with nine librarians.In the analysis several factors emerged which in interactioninfluenced user education: the students' qualifications, thelibrarians’ collaboration with teachers and the librarians’approach to information literacy and user education. Theresult shows that although the librarians at the University ofthe Western Cape are aware of different theoreticalperspectives on information literacy the social context inparticular influences their focus in user education. Ourconclusion is that information literacy must be understood inthe light of social and cultural practices, while at the sametime keeping pace with the effects of increasingglobalization and internationalization in higher education. / Program: Bibliotekarie
|
2 |
Social och kulturell problematik i skolan : En studie av förhållningssätt hos rektorer och lärareElfving, Thérèse, Lyrberg, Åsa January 2007 (has links)
<p>Vårt syfte med studien är att utifrån ett specialpedagogiskt perspektiv undersöka hur rektorer och lärare förhåller sig till social och kulturell problematik. Hur tänker och samtalar rektorer och lärare kring människosyn, kunskapssyn, kommunikation och samverkan? Hur förhåller sig rektorer och lärare till social och kulturell problematik i skolan? Vilka svårigheter och dilemman uppstår i arbetet med att omsätta läroplanens grundläggande värden i praktiken? I undersökningen har vi använt oss av intervjuer med övergripande intervjuområden. Intervjuerna har genomförts vid tre skolor. Vi intervjuade tre lärare, två rektorer samt fyra lärare samtidigt, vid en gruppintervju. Resultatet visar att lärarna och rektorerna strävar efter inkludering, att ”hjälpa” och att ge invandrarbarnen ”möjligheter”. Vidare kan man läsa ut av undersökningen att social och kulturell problematik, mångfald och mångkulturalism underförstått tolkas av de intervjuade som liktydigt med multietnicitet. Åsikterna om på vilket sätt det mångkulturella ska betraktas som tillgång skiljer sig åt mellan skolorna och de intervjuade sinsemellan. Det råder delade meningar om vad hos invandrareleverna som ska motverkas och ”tonas ned” respektive uppmuntras och framhävas. Det pågår en ständig balansgång mellan kraven på anpassning till ”det svenska” och rätten att få vara en individ, präglad av det ursprung och de erfarenheter man har. Dessutom anser vi att det finns en stor vilja hos lärarna att fostra eleverna och agera ”extraföräldrar”. Vår slutsats är att samhällets problem har flyttat in i skolan och lärarna står ensamma med ansvaret att tolka läroplanens värdegrund och texter om kulturell mångfald. Talet om och förhållningssätten till den sociala och kulturella problematiken är fyllda av motsägelser och förgivettaganden, som bygger på ”det svenska” som den rådande norm som skolans verksamhet ska bygga på.</p>
|
3 |
Social och kulturell problematik i skolan : En studie av förhållningssätt hos rektorer och lärareElfving, Thérèse, Lyrberg, Åsa January 2007 (has links)
Vårt syfte med studien är att utifrån ett specialpedagogiskt perspektiv undersöka hur rektorer och lärare förhåller sig till social och kulturell problematik. Hur tänker och samtalar rektorer och lärare kring människosyn, kunskapssyn, kommunikation och samverkan? Hur förhåller sig rektorer och lärare till social och kulturell problematik i skolan? Vilka svårigheter och dilemman uppstår i arbetet med att omsätta läroplanens grundläggande värden i praktiken? I undersökningen har vi använt oss av intervjuer med övergripande intervjuområden. Intervjuerna har genomförts vid tre skolor. Vi intervjuade tre lärare, två rektorer samt fyra lärare samtidigt, vid en gruppintervju. Resultatet visar att lärarna och rektorerna strävar efter inkludering, att ”hjälpa” och att ge invandrarbarnen ”möjligheter”. Vidare kan man läsa ut av undersökningen att social och kulturell problematik, mångfald och mångkulturalism underförstått tolkas av de intervjuade som liktydigt med multietnicitet. Åsikterna om på vilket sätt det mångkulturella ska betraktas som tillgång skiljer sig åt mellan skolorna och de intervjuade sinsemellan. Det råder delade meningar om vad hos invandrareleverna som ska motverkas och ”tonas ned” respektive uppmuntras och framhävas. Det pågår en ständig balansgång mellan kraven på anpassning till ”det svenska” och rätten att få vara en individ, präglad av det ursprung och de erfarenheter man har. Dessutom anser vi att det finns en stor vilja hos lärarna att fostra eleverna och agera ”extraföräldrar”. Vår slutsats är att samhällets problem har flyttat in i skolan och lärarna står ensamma med ansvaret att tolka läroplanens värdegrund och texter om kulturell mångfald. Talet om och förhållningssätten till den sociala och kulturella problematiken är fyllda av motsägelser och förgivettaganden, som bygger på ”det svenska” som den rådande norm som skolans verksamhet ska bygga på.
|
4 |
En värdegrund för alla Om samtalets möjligheter och begränsningar för utformandet av ett inkluderande värdegrundsarbete i gymnasieskolanLennartsdotter Ward, Jenny January 2017 (has links)
Lennartsdotter Ward, Jenny (2016). En värdegrund för alla. En intervjustudie om samtalets möjligheter och begränsningar för utformandet av ett inkluderande värdegrundsarbete i gymnasieskolan (A value system for all. An interview study on the possibilities and limitations of communication as a method for forming an inclusive value education in upper secondary school). Specialpedagogprogrammet; Skolutveckling och ledarskap, Lärande och samhälle, Malmö högskola, 90 hp. Föreliggande studie när en förhoppning att bidra till att det specialpedagogiska perspektivet vidgas till att även omfatta skolors värdegrundsarbete som en faktor som kan fungera såväl inkluderande som exkluderande i skapandet av en skola för alla.Problemområdet i examensarbetet är undersöka hur värdegrund och värdegrundsarbete gestaltas, förmedlas och förankras till gymnasieelever, vilka eventuella hinder och möjligheter som upplevs av (i huvudsak) verksamma lärare, samt undersöka på vilka sätt dess innehåll och praktik kan fungera inkluderande som exkluderande för elever från skilda bakgrunder. Syftet med studien är att undersöka vilken roll värdegrund och värdegrundsarbete kan spela för uppfyllandet av en skola för alla, en skola där alla elever oavsett bakgrund, är inkluderade. Jag har sökt få inblick i ett antal verksamma gymnasielärares, specialpedagogs och skolledares upplevelser och erfarenheter av skolans värdegrund och implementeringen av värdegrunden i gymnasieskolan, samt vilka eventuella möjligheter och hinder de eventuellt upplever i detta arbete. Eftersom mina frågor behandlar någons förståelse, tolkning och upplevelse av begrepp och situationer kopplade till dessa begrepp har jag som metod valt att använda mig av kvalitativa intervjuer, sammanlagt sju stycken.Då samtliga respondenter lyfter kommunikation (i form av samtal, diskussion, argumentation och debatt) som det primära verktyget för värdegrundsarbete, och ämnet är värdegrund och värdegrundsarbete (en form av demokratisk fostran) har jag valt att som teoretisk ram använda Jürgen Habermas teorier om deliberativ demokrati och det kommunikativa handlandet samt Tomas Englunds teori om det deliberativa samtalet. Det deliberativa samtalet har, av bland andra Skolverket, lyfts som en metod som gynnar värdegrundsarbetet i skolan och kännetecknas (enligt Englunds definition) av samtalet ska ge olika argument utrymme; vara tolerant; ha inslag av kollektiv viljebildning; ifrågasätta traditionella uppfattningar och helst utesluta lärarledning. Såväl Habermas som Englunds teorier har fått motta en kritik, och en kort sammanfattning ges av den kritik som har relevans för föreliggande studie, samt en kort presentation av några alternativa ansatser (agonistisk deliberation, perspektivisering och överlappande konsensus).Resultat och analys visar att såväl värdegrund (som den formuleras i skollag och läroplaner) som värdegrundsarbete ses av samtliga respondenter som något positivt och självklart. Samtidigt är det behäftat med flera paradoxer och dilemman som den enskilde läraren efter bästa förmåga måste finna lösningar på. Vidare är det framförallt vissa lärare som aktivt arbetar med värdegrunden och jag tolkar bristen på representation som att det finns ett behov av att, ur ett maktperspektiv, reflektera över vilka signaler som ges; vilka som ses som ”Vi”, (dvs de normala och önskvärda) och vilka som är ”de Andra” (dvs de som behöver förändras). Trots de fördelar som finns med det deliberativa samtalet som metod för värdegrundsarbete finns det flera invändningar, varav de främsta handlar om metodens otillfredsställande förmåga att hantera de asymmetriska maktrelationer som finns i skola och klassrum. För det första institutionell ojämlikhet; då det ligger i lärarens uppdrag att bedöma och betygssätta eleven så är det troligt att denne rättar sig efter lärarens förväntningar. För det andra tas för liten hänsyn till social ojämlikhet och kulturell dominans; det vill säga att de redan socialt, ekonomiskt eller kulturellt privilegierade har tolkningsföreträde i samtalen. Majoritets-kulturens värderingar ses som normala, rationella och självklara vilket fungerar begränsande och exkluderande för (vissa) elever med andra/delvis andra värderingar, och kan få till konsekvens att elever väljer att vara tysta istället för att delta. En annan svaghet handlar om metodens svårigheter med att bemöta anti-demokratiska åsikter; det deliberativa samtalets form och innehåll utgör ett demokratiskt ramverk som gör det nästintill omöjligt att samtala med personer som inte delar samma grundläggande demokratiska värderingar. En komplicerande svårighet är att det deliberativa samtalet vilar på föreställningen om förnuft, rationella argument och medborgarskap, medan många värderingar och argument snarare härstammar från känsla, empati och relationer. Min slutsats är att det deliberativa samtalet kan ge värdefull vägledning för hur ett gott värdegrundsarbete kan struktureras. Samtidigt måste det kompletteras av ett maktperspektiv som jag sammanfattningsvis benämner ”asymmetriska maktrelationer”, samt diskussionen om hur skolan demokratiskt ska förhålla sig till icke-demokrater. Jag menar att specialpedagogiken behöver ta täten här och sätta maktrelationer och kommunikationsmönster på agendan.Specialpedagogisk implikation: Skolan ska vara en skola för alla, alla ska vara inkluderade. Ett sätt att arbeta med detta är genom värdegrund och värdegrundsarbete. I bästa fall fungerar detta inkluderande, genom att tillsammans diskutera och enas om samhällets gemensamma värderingar skapas ett kollektivt ”Vi”. Men skolans värdegrund kan även fungera exkluderande, både till innehåll och i praktik. Specialpedagogiken har ett särskilt ansvar att bevaka de ”röstsvagare” elevernas skolsituation och därför behöver den undersöka vilka som ges utrymme att tala och vilka som kan komma att tystna, vad som anses okej att tala om och vilka – och vems – tolkningar det är som har företräde. Specialpedagoger måste fråga sig hur de (och annan skolpersonal) bättre kan arbeta med värdegrund i syfte att skapa en inkluderande värdegemenskap med målet att skapa likvärdig skola, en skola för alla.
|
5 |
Studie- och yrkesvägledares yrkesidentitet - en fallstudie i hur de befintliga styrdokumenten implementeras i arbetet med genus, social och kulturell bakgrundKnese, Marie, Johansson, Michelle January 2015 (has links)
I det här arbetet har vi undersökt hur studie- och yrkesvägledare i grundskolan ser på sin yrkesroll, hur de arbetar och vilka skärningspunkter det finns mellan detta och skollagen. Vi är speciellt intresserade av hur de tänker kring och hur de arbetar med elevernas genus, sociala och kulturella bakgrund. Vi har genomfört djupintervjuer med sex studie- och yrkesvägledare som arbetar inom grundskolan och har använt oss av en innehållsanalys. Vårt resultat visar att det finns flera skärningspunkter mellan skollagen, skolan och studie- och yrkesvägledarnas perspektiv på studie- och yrkesvägledning och vad det innebär och hur studie- och yrkesvägledarnas arbete faktiskt ser ut. Dessa dilemman uppstår, bland annat, när det handlar om ansvaret för studie- och yrkesvägledningen och vad som är studie- och yrkesvägledarens roll. Vi ser flera områden som kräver en djupare diskussion då det finns underliggande dilemman som förhindrar att bristerna i studie- och yrkesvägledningen försvinner. / In this essay we have looked in to how study and career counselors in primary school view their profession, how they work, the school law and if there is any discrepancy between these three. We are especially focused on how they think and work with gender, social and cultural background. We have conducted six interviews with study and career counselors in primary school and used content analysis. Our results show that there are several discrepancies between the schools’, the school law and the study and career counselors view on what study and career counselling means and what a study and career counselor should do and what study and career counselors actually do. These discrepancies emerge mostly when you talk about the responsibility for the study and career counselling and what the study and career counselors’ role is. We can see several areas where a deeper discussion is needed since there are underlying dilemmas which prevents the flaws with study and career counselling in primary school from disappearing.
|
6 |
Using Literature as a Teaching Medium in English Classes in Sweden / Att använda litteratur som undervisnings medium i engelska klasser i SverigeAziz, Lamar January 2021 (has links)
There is a great tendency in using literature as a medium of language teaching because literature plays an essential role in developing the students’ language skills. It also helps them in acquiring cultural experiences and to attain a better understanding of the literary texts. The Swedish National Agency for Education supports the inclusion of literature in English language classes in each of primary, secondary and even upper secondary schools. This research aims to examine the underlying reasons behind incorporating literature in teaching English, specifically in Swedish secondary schools grades 7-9, and it sheds light on how teachers manage to employ literature effectively in the classroom. Moreover, it explains the criteria behind selecting appropriate literary texts that suit students’ needs. The study also states some problems that may encounter teachers in adopting literature as a way of teaching. All these issues are discussed through conducting qualitative interviews with three English teachers. This study points out that literature has been used as a paramount tool for teaching English. By reading literary books, students’ knowledge about social and cultural issues is developed and their language skills also become better. Furthermore, teachers mention that there are several central criteria to note when using literature during the process of teaching literature, such as selecting literary materials with topics that students can find interesting to work with. Different kinds of tasks have been assigned to students to get the opportunity to describe, analyse and reflect upon what they worked with. Some of the challenges identified by the teachers are lack of time and the students’ different skill levels. More studies are required regarding the efficacy of using literature as a helping educational tool in English language learning from students’ views, in particular considering individual and linguistic improvement.
|
7 |
Managing a Business on the Bumpy Roads of Kenya : A Study about Women Entrepreneurs in the Textile Industry in Nairobi / Bedriva ett företag på Kenyas ojämna vägar : En studie om kvinnliga entreprenörer i textilindustrin i NairobiLindell, Frida, Hansson, Marlene January 2011 (has links)
The textile industry in Kenya was once an important sector in the country but due to theliberalisation of trade and the second hand industry’s impact, the industry has declined inrecent years. The increased competition from import has boosted the costs of raw material andoutrivaled the local textile production. Further, the government’s lack of investments in thecountry’s electric power supply has also contributed to the current situation. Consequently,the domestic textile entrepreneurs are today facing a complex and competitive marketplacebut despite these obstacles there are women that have managed to overcome the entrancebarriers.It is an unfavourable climate for being a woman entrepreneur in Kenya since the socioculturalnorms restrain women to work outside their homes and in some business sectors. Though, ourfindings have shown that the Kenyan women have the handicraft skills but lack access tofinancial resources as well as management skills to start-up businesses in the textile industry.Access to credit is regarded as one of the main obstacles to establish a firm. There are lendinginstitutes but the interest rate is high and the collateral requirements hard to fulfil. Moreover,there are micro-loan institutes but the loans are not sufficient to companies with growthpotential.The purpose of this study was to map-out key success factors for becoming a womanentrepreneur in the competitive textile marketplace in Nairobi, Kenya. We aimed tounderstand how some entrepreneurs have managed to overcome the obstacles women face intheir social- and cultural context and how mapping of their shared supportive variables canencourage other females to become entrepreneurial.Our results find that there is not one way to handle difficulties along the dynamic andcompetitive textile market in Kenya. The respondents come from different social- and culturalcontexts that in diverse ways have influenced their management ways. We have though beenable to map out shared factors that have been supportive when overcoming obstacles in theprocess of a business start-up; being a visionary and opportunity seeker, counterbalancemissing knowledge, effective use of limited resources, fighter instinct, find a niche in themarketplace, networking skill and manage employees and unsupportive surroundings.Textilindustrin i Kenya var en gång en betydelsefull sektor för landet men under de senareåren har dess relevans minskat på grund av ett ökande inflytande från frihandeln samt enväxande försäljning av andrahandskläder. Konkurrensen från import har lett till högreråvarukostnader som succesivt spelat ut den lokala textilproduktionen. Vidare har regeringenvarit sparsam med att investera i landets elförsörjning vilket också har bidragit till denrådande situationen. Följaktligen står den inhemska textilindustrins företagare idag inför enkomplex och konkurrensutsatt marknad, men trots många hinder finns det kvinnor som harlyckats övervinna inträdesbarriärerna.För kvinnliga entreprenörer i Kenya är företagsklimatet ogynnsamt då det föreliggersociokulturella normer vilka begränsar kvinnor att arbeta utanför hemmet och även inom vissabranscher. Vår studies resultat har visat att kenyanska kvinnor besitter ett hantverkskunnande,men saknar tillgång till finansiella resurser samt färdigheter för att starta och leda ett företag itextilindustrin. Tillgängligheten till ekonomiska medel har betraktas som ett av de störstahindren för att upprätta en verksamhet. Det finns utlåningsinstitut, men där är räntan hög ochkraven på kreditsäkerhet svåra att uppfylla. Det finns dessutom mikrolånsinstanser men lånensom ges där är inte tillräckliga för företag med tillväxtpotential.Intentionen med denna studie var att kartlägga viktiga framgångsfaktorer för att bli enkvinnlig företagare på den konkurrensutsatta textila marknaden i Nairobi, Kenya. Vårt syftevar att förstå hur vissa entreprenörer lyckats övervinna hinder som kvinnor möter i sinsociala- och kulturella kontext samt kartlägga gemensamma stödjande variabler som i sin turkan inspirera andra kvinnor till att bli företagare.Vårt resultat belyser att det finns flera sätt att hantera svårigheter på den dynamiska ochkonkurrensutsatta textila marknaden i Kenya. Respondenterna i denna rapport kommer frånolika sociala- och kulturella kontexter vilket på olika sätt har påverkat deras sätt att hanteraföretag. Vi har dock kunnat kartlägga gemensamma faktorer som har hjälpt att övervinnahindren i processen med att starta företag; vara en visionär och en möjlighetssökare, hanteraavsaknad av kunskap, effektivt använda begränsade resurser, ha en kämparinstinkt, hitta ennisch på marknaden, vara skicklig på att använda sitt nätverk och att hantera sina medarbetaresamt en icke stödjande omgivning. / Program: Textilekonomutbildningen
|
Page generated in 0.0762 seconds