161 |
Att lära sig svenska som nyanländ i förskolan : Förskollärarnas uppfattningar om språkutvecklande arbetssättForsberg, Tina, Höglund, Benita January 2016 (has links)
Syftet med vår studie har varit att undersöka vilka uppfattningar förskollärarna har gällande språkutveckling hos nyanlända barn samt vilka uppfattningar de har kring hur språkutveckling sker. För att uppnå studies syfte använde vi oss av en kvalitativ ansats där semistrukturerade intervjuer användes. Vi intervjuade sex stycken förskollärare gällande språkutveckling, under sex tillfällen i tre olika förskolor. Vi fann i vårt resultat att det fanns några faktorer som utmärkande utifrån deras upplevelser av språkutveckling. Dessa faktorer var följande: Modersmålsträning, som uppfattades som grunden för att svenska språket ska kunna intas. Sagor, som utspelar sig i varierande arbetsformer som exempelvis teater, böcker och flanosagor. Samspel, samtliga förskollärare uppfattade att det var en viktig del för nyanlända barn att kunna samspela med andra barn för att nå språkutveckling. Tydlighet, att vara tydlig i talet och benämna föremål skapade hos barnet en förståelse för ordets betydelse. Vi kom i vår analys fram till att det fanns skillnader och likheter i förskollärarnas uppfattningar gällande hur språkutveckling främjas. Det som skiljde sig mest var följande faktorer: deras uppfattningar om ett speciellt arbetssätt behövs för flerspråkiga barn, samt huruvida modersmålsträning fanns i förskolorna trots påtalad vikt av att det behövs för att ta sig an ett nytt språk. / <p>Godkännandedatum: 2016-06-05</p>
|
162 |
Utveckling eller förfall? : En longitudinell studie av svenska niondeklassares skrivförmågaHansen, Lisa January 2016 (has links)
Syftet med denna uppsats är att undersöka huruvida det finns någon relevans i påståendet att ungdomar är sämre på att skriva idag jämfört med för tjugofem år sedan. I studien analyseras och jämförs uppsatser ur nationella provet från 1988, 1989, 2010 och 2015 ur ett språkriktighetsperspektiv. Därutöver görs jämförelser såväl mellan könen som mellan skolor för att synliggöra eventuella skillnader samt diskutera orsaker bakom dessa. Materialet består av 40 uppsatser, 10 från varje år, som noggrant närlästs i avseende att upptäcka eventuella förekomster av stavfel, särskrivningar, talspråkliga inslag, talspråksformen dom eller felaktigt bruk av de och/eller dem. Under uppsatsläsningen fördes statistik över antalet funna normavvikelser. Resultaten visar att det är typen av fel snarare än mängden som förändrats över tid. Stavfelen har minskat markant medan såväl talspråkliga inslag som felaktig användning av de och/eller dem ökat. Vidare visar undersökningen att det finns skillnader mellan flickors och pojkars språkbruk och att dessa varierar över åren. En framträdande orsak till förändringarna tros vara att eleverna numera skriver på datorer med tillgång till stavnings- och grammatikkontroll. Utifrån undersökningen dras slutsatsen att ungdomars skrivförmåga inte försämrats utan förhåller sig relativt konstant.
|
163 |
Högläsning – En gemensam väg in i språket : En multipel fallstudie av fyra lärares medvetna högläsning i årskurs 4 och i årskurs 6 / Read Aloud – A Shared Road to Language : A multiple case study of four teachers and their conscious work with reading aloud in grade 4 and in grade 6Akmar, Veronica, Eraeus, Kristin January 2015 (has links)
Studien undersöker och jämför hur fyra lärare arbetar medvetet med sin högläsning i klassrummet och ifall deras arbete förändras mellan årskurs 4 och årskurs 6. Undersökningen är disponerad som en multipel fallstudie, där varje enskilt fall först analyseras separat för att därpå korsanalyseras. För att kunna besvara studiens syfte och frågeställningar genomfördes en empirisk undersökning där de fyra fallen studerades genom metoderna enkät, observation, intervju och deltagarvalidering. Därefter analyserades fallen utifrån den sociokulturella teorin om lärande, skolans styrdokument och tidigare forskning inom ämnesområdet. Resultaten ger en positiv inblick i lärares arbete med högläsning i klassrummet. De didaktiska val som ligger bakom de deltagande lärarnas högläsning går att koppla till läroplanens syfte och centrala innehåll. Lärarna verkar arbeta varierat och eleverna tränas med högläsningen som utgångspunkt i läroplanens övergripande förmågor. Lärarna har alla märkt ett generellt minskat läsintresse hos barn och elever men anser sig överlag inte märka så mycket av detta i sina egna klassrum, vilket de kopplar till att de aktivt arbetar med att läsa högt för eleverna. Vidare anser de att elevernas språkutveckling och ordförståelse gynnas av högläsning då de får lyssna till det skrivna ordet. Studiens lärare är överens om att det är viktigt att avsätta tid till högläsning i undervisningen och använder sig av en dialogisk uppläsning i sina klassrum, där högläsningen blir ett pedagogiskt verktyg. Endast en av lärarna säger sig uttryckligen arbeta med specifika metoder och strategier utifrån ämnesdidaktisk forskning, men vid besöken observerades att även de övriga lärarna intuitivt arbetar implicit med lässtrategier i sin undervisning. Gemensamt för lärarna är att de ofta väljer att arbeta ämnesintegrerat och att högläsningen blir en naturlig del i ett tematiskt arbete. De menar också att behovet av deras högläsning i undervisningen snarast ökar i och med att eleverna blir äldre, då de möts av mer komplexa texter ju äldre de blir.
|
164 |
Språk och kommunikationsarbete i särskolan med fokus på barn med Downs syndrom : fem lärares upplevelser och tankarÖhman, Maria January 2016 (has links)
Språk och kommunikation genomsyrar skolans alla ämnen och barn med funktionsnedsättningen Downs syndrom associseras med särskilda svårigheter inom språk och kommunikation vilket utifrån ett skolperspektiv medför att det finns ett stort behov av att utöka vår kunskap inom skolans verksamheter kring vilka faktorer som påverkar denna grupp av barn i positiv riktning i språk och kommunikationsarbetet. Undersökningens syfte har varit att belysa hur speciallärare med specialisering utvecklingsstörning och specialpedagoger upplever språk och kommunikationsarbetet kring barn med Downs syndrom. Studien har tagit utgångspunkt utifrån ett sociokulturellt perspektiv. Metoden för undersökningen har varit semistrukturerade intervjuer. I resultatet framkommer att pedagogerna upplever att det i språk och kommunikationsarbetet är grundläggande att utgå från elevens individuella behov och förmågor. Det är även viktigt att utgå från elevens intressen och att arbeta i för eleven meningsfulla situationer. Personalen kring eleven har stor betydelse. Pedagogerna upplever att meningfullt och verklighetsanknutet arbete är framgångsrikt. Praktiskt arbete, ordbilder och tecken som alternativ och kompletterande kommunikation är några framgångsrika arbetssätt som pedagogerna lyfter fram. i resultatet kan fyra gemensamma teman ses hos pedagogerna i deras upplevelse av språk och kommunikationsarbetet: individualisering, delaktighet, meningsfullhet och rätt personal.
|
165 |
Att undervisa svenska som andraspråk : En studie om lärares undervisningsmetoder för utvecklingen av andraspråket i gymnasieskolan / Teaching Swedish as a second language : A study regarding teachers educating methods for the development of a second language in high schoolEkelund, Madeleine, Sundholm, Paulina January 2016 (has links)
Syftet med denna studie är att ta reda på hur undervisningen i svenska som andraspråk ser ut för att gynna andraspråkselevers individuella språkutveckling. Detta undersöks genom en enkätundersökning, observationer, lärarintervjuer samt elevintervjuer. Resultaten visar att det är svårt för SVA-lärare att komma åt elevers olika förutsättningar och behov. Att individanpassa undervisningen är enklare i teorin än i praktiken menar lärarna. Studien visar att SVA-ämnet saknar resurser i form av pedagoger och tekniska hjälpmedel och har en svaghetsstämpel bland andra ämnen. Slutsatserna som dras är att det behövs mer resurser för att individanpassa undervisningen för att gynna andraspråkselevers språkutveckling.
|
166 |
Att ha svenska som ett andraspråk : En studie av nyanlända elevers språkutveckling / Having Swedish as a Second Language : A study of the language development of newly arrived pupils.Ingvarsson, Ida January 2016 (has links)
The aim of this study was to examine newly arrived pupils’ language and writing skills in Swedish over a shorter period of time. The pupils are in second grade and their native language is Farsi. The method of the study was a conversation with the pupils where they retell a story orally and then in writing. The conversations carried out for five weeks during three occasions. The findings of this study were that the pupils, after conversations, still could just retell few words in Swedish orally and in writing. They are not able to produce an entire sentence in a conversation. The finding also shows that it can take a long time before they reach the same level as a native speaking Swedish pupil of the same age.
|
167 |
Tvåspråkighet- två utryck för samma mening : Språkstöd och andraspråkinlärning i förskolanJansson, Valeria January 2009 (has links)
<p>Syftet med studien är att undersöka hur barn med ett annat modersmål än svenska trivs på förskolor i ett mindre svenskt samhälle och i vilken utsträckning de får hjälp med språkinlärningen. För att ta reda på detta har intervjuer genomförts med förskollärare och föräldrar till barn med annat modersmål där erfarenheter från såväl Språkförskola som vanlig förskola fångades upp.</p><p>Studien visar att i de vanliga förskolegrupperna fick barn med annat modersmål upp-backning i form av att förskollärarna var uppmärksamma på barnens språkanvändande. När de behövdes var de med och stöttade, hjälpte till med nya ord och förtydligade när så behövdes. På individnivå använde lärarna inte några speciella pedagogiska metoder som hjälpte barnen att utveckla språket. Däremot visar studien att i Språkförskolan an-vände man medvetet olika metoder för att utveckla barnens språk. Här genomfördes även tester som visade barnens språknivå och språkutveckling.</p><p>I de förskolor där intervjuerna genomfördes fanns det inte någon hemspråkundervisning.</p><p>De intervjuade förskolelärarna såg inte några större problem i att ha barn med annat mo-dersmål med i gruppen tillsammans med svensktalande barn. Med tanke på kulturellt utbyte fanns det även fördelar att ha med dem i gruppen.</p>
|
168 |
De, dem och dom : En studie kring gymnasieelevers användande av de/dem/dom i svenska skriftspråketAbrahamsson, Carin January 2007 (has links)
No description available.
|
169 |
Datorplattan en kompis : en studie om barns sociala samspel och kommunikation runt datorplattan i förskolanKarlsson, Madeleine, Sandén, Ulrika January 2014 (has links)
Syftet med studien var att undersöka hur förskolebarns sociala samspel och kommunikation ser ut när barn använder sig av datorplattan. Litteraturen omfattar forskning om att barn samspelar på olika sätt hela tiden under användandet av datorplatta och dator i förskola och skola. Forskning visar att samspel ger uppmaning till samarbete, samtal och lek. Resultatet i studien visar att samtliga barn använder verbalt samspel när de använder datorplattan. De barn som sitter tillsammans med datorplattan har ett samspel och kommunikation som sker i olika former.
|
170 |
LÄS TILLSAMMANS,LÄR TILLSAMMANS! : Ett utvecklingsarbete som utmanar den traditionella högläsningenRuth, Karolina January 2014 (has links)
Det här utvecklingsarbetet har genomförts i en förskoleklass och med fokus på att förändra den traditionella högläsningen i grundskoleverksamheter med hjälp av observationer. Jag har upplevt att den traditionella högläsningen inte har varit planerad utifrån rådande styrdokument. Med högläsning och ordbank som metod ges eleverna möjlighet att samspela och vara delaktiga i högläsningssituationen vilket gynnar deras språkutveckling. Genom att arbeta med ordbank utmanas även elevernas språkliga förståelse. Resultatet av min studie påvisar att högläsning kan ske med hänsyn till rådande styrdokument. Högläsning kan vara en aktivitet där elever tillåts att samspela med varandra samt vara delaktiga med förutsättning att läraren tidigare byggt upp en god relation till sina elever.
|
Page generated in 0.0616 seconds