351 |
Förskolemiljöns betydelse för barns lärande / Pre-school environment to children's learningLindgren, Åsa, Lindälv, Kajsa January 2010 (has links)
Bakgrund:Friedrich Fröbel grundade tyska Kindergarten som motsvarar den svenska förskolan. För att främja barns utveckling menade han att de vuxna skulle ansvara för utformningen av miljön och tillgodose deras behov. Materialet är en förutsättning för att barnen ska utvecklas, det skall vara utmanande och väcka intresse. Materialet blir pedagogiskt i samspel med människan och hur man använder materialet har betydelse för om lärande skall kunna ske.Syfte:Syftet är att undersöka hur sex förskollärare i två olika förskolor menar att de skapar en pedagogisk miljö som främjar barns lärande.Metod:Vid vår datainsamling har vi använt oss av kvalitativ intervju med öppna frågor för att få utvecklade och relevanta svar. Vi har intervjuat pedagoger, för att ta reda på hur de uppfattar den fysiska miljön i förskolan och hur viktig den är för barns lärande. Vi har också observerat lokalerna genom att fotografera rummen.Resultat:Vilka möbler man har på förskolan påverkar barnens aktiviteter, höga möbler begränsar barns möjligheter att röra sig och barnens tillgång till material begränsas. Använder man låga möbler kan barnen röra sig fritt i rummen. Eftersom materialet är tillgängligt för barnen ökar det deras självständighet och de får välja material själva. Pedagogerna anser att det bör finnas en måttlig mängd material framme, för att skapa en bra lek. Om man har mycket material kan pedagogerna välja ut och plocka bort en del material och plocka fram. När man plockar fram ett material kan man plocka undan ett annat, för att begränsa mängden men ändå ge ett rikt utbud av olika material. Materialet blir på så sätt spännande och som nytt för barnen. Det är av betydelse att pedagoger kan använda olika material på olika sätt och att se möjligheterna av att barnen kan använda förbrukningsmaterial obegränsat i leken och i skapandet. Det anses även vara en fördel ur en ekonomisk synvinkel. Barnen får vara delaktiga i valet av material indirekt genom att pedagogerna observerar barnens aktiviteter och utgår från deras intresse och behov när de beställer material till förskolan. I observationerna kan pedagogerna även se hur barnen leker och tillgodose barns behov av avskildhet och gemenskap, för att kunna skapa rum för det. Med hjälp av olika material kan man dela av rummen för att skapa fler möjligheter för leken. Det bra att dela upp barnen i mindre grupper för att använda lokalerna optimalt för att barn behöver utrymme för leken.
|
352 |
Förskolans kvalitetsredovisning : Ett verktyg i det pedagogiska arbetet / Preschools quality report : A tool in the educational workLundgren, Marie January 2011 (has links)
Studiens syfte är att undersöka hur pedagoger och rektorer anser att kvalitetsredovisningen leder till högre kvalitet i förskolan. Intresse finns också för att ta reda på hur förskolans kvalitetsredovisning används som ett verktyg i verksamheten och hur inblandade aktörer ser på dess värde. Frågeställningarna är: På vilka sätt är kvalitetsredovisningen ett värdefullt dokument för att uppnå en god kvalitet? Hur menar pedagoger att verksamheten kan utvärderas? Hur blir kvalitetsredovisningen ett aktivt dokument som finns med i planeringen av verksamheten?Insamling av empiriskt material har skett med hjälp av enkätundersökning när det gäller pedagoger i förskolan och öppen intervju när det gäller rektorer. Undersökningen ses som kvalitativ, då avsikten är att få fördjupad kunskap om pedagogers och rektorers uppfattning om fenomenet kvalitetsredovisning, samt att tolka och beskriva dessa uppfattningar i rapportform. Som teoretisk utgångspunkt valdes den fenomenografiska ansatsen, som är en kvalitativ forskningsansats lämplig för att genomföra och analysera frågor som handlar om lärande och utbildning. Fenomenografins huvudsyfte är att få reda på hur människor uppfattar, upplever eller erfar olika aspekter av sin omvärld.Resultatet av studien visar att såväl pedagoger i förskolan som rektorer i förskolan och skolan, menar att kvalitetsredovisningen fyller en indirekt kvalitetshöjande funktion. Det är dock inte dokumentet i sig som ger högre kvalitet, utan den diskussion och reflektion kring den pedagogiska verksamheten som föranleder dokumentet. Flera av respondenterna menar att kvalitetsredovisningen inte används som verktyg för att planera och genomföra verksamheten, men att den förutsätter utvärdering som kan ge underlag till förbättringsåtgärder. Nackdelen är, menar de, att utvärderingen är koncentrerad till en begränsad period, ofta en/ibland två gånger per år.En slutsats av undersökningen är att det finns flera olika erfaranden av dokumentet kvalitetsredovisning, men att flera respondenter efterlyser ett mer kontinuerligt, systematiskt och framför allt lättarbetat material för att utvärdera och redovisa kvalitet. / Program: Masterprogram i pedagogiskt arbete
|
353 |
Blir alla barns röster hörda ? : En studie om specialpedagogiskt stöd i förskolan med fokus på alternativ och kompletterande kommunikation (AKK) / Are all children´s voices heard? : A study on special education support in preschool with focus on augmenative and alternative communication (ACC)Bergh, Therese January 2019 (has links)
Syftet med denna studie var att undersöka användningen av det specialpedagogiska stödet alternativ och kompletterande kommunikation (AKK) i förskolan och undersöka hur detta stöd var utformat och anpassat för barn som har kommunikationssvårigheter. Forskningen visade att de barn som är i behov av specialpedagogiskt stöd i förskolan främst är barn som har kommunikationssvårigheter. Det framkommer även i litteraturen att förskolans styrdokument är otydliga i sina formuleringar i hur det specialpedagogiska stödet ska vara utformat. Jag besökte en språkförskola där jag genomförde en kvalitativ intervju med en förskollärare som hade erfarenhet av AKK. Jag utförde även en observation som metod i undersökningen för att ta reda på vilka AKK-former som var synliga i förskolans miljö. Enligt resultatet är det mycket som talar för att förskolan har anpassat förskolemiljön efter barnens behov och förutsättningar, framförallt utifrån hur förskolan utformat det specialpedagogiska stödet AKK. Det förekommer kompensatoriska insatser men mycket av det pedagogiska lärandet tyder också på inkludering och miljöanpassning vilket det kritiska perspektivet framhåller. Detta kan också tolkas som att förskolan förhåller sig till ett dilemmaperspektiv, där man finner en mellanväg mellan dessa två perspektiv.
|
354 |
Barns möjligheter till kultur : Samverkan mellan förskolan och kulturen / Children's cultural opportunities : Interaction between preschool and cultureOlsson, Lina, Söderström, Ida January 2012 (has links)
BakgrundI bakgrundskapitlet redogörs för litteratur och forskning som berör kulturens betydelse för barns utveckling. Genom kulturen kan barn utveckla sin självförståelse, omvärldsuppfattning och sociala sammanhållning och skapa bättre relationer vilket leder till förbättrad inlärning och kommunikation. Även politikernas och kommunernas ansvar för barns möjligheter tillkultur presenteras.SyfteSyftet med vårt arbete är att närmare undersöka förskolans möjligheter till deltagande i kulturlivet i två utvalda stadsdelar i en kommun, samt om och hur pedagogerna inkluderar kulturen i verksamheten.MetodUndersökningen genomfördes med både kvantitativ och kvalitativ metod för en djupare inblick i kulturens roll i förskolans pedagogiska verksamhet. Enkätundersökningen besvarades av 80 pedagoger verksamma vid 13 förskolor i kommunen. Utifrån enkätresultaten valdes fyra perspektiv av barns möjligheter till kultur som följdes upp med fem intervjuer.Perspektiven är de tydligaste anledningarna till förutsättningar eller svårigheter för kulturen i den pedagogiska verksamhetenResultatResultatet visar att pedagogerna anser att det finns ett bra utbud i kommunen men att många önskar att det kunde utnyttjas i större utsträckning. Svårigheter att utnyttja utbudet beror ofta på praktiska förutsättningar som tidsbrist, för få pedagoger och för stora barngrupper. Ävenett bristande utbud för småbarn är en anledning. Pedagogernas personliga engagemang och intresse har visat sig vara avgörande för barns möjligheter till kultur. / Program: Lärarutbildningen
|
355 |
Matematik bland noter och penslar : en kvalitativ studie om ämnesintegrering i förskolan / Mathematics among notes and paintbrushes : a qualitative study about subject integration in preschoolJansson, Frida, Johansson, Sofia, Johansson, Veronica January 2013 (has links)
BakgrundI avsnittet lyfts forskning och övrig litteratur om ämnesområdena matematik, bild och musik. Även läroplanens mål och ämnesintegrering är centrala delar som beskrivs. Ämnesintegrering kan vara ett arbetssätt för pedagogerna att göra lärandet i matematik lustfyllt och mer konkretför barn.SyfteSyftet med vår undersökning är att studera på vilket sätt några pedagoger arbetar medmatematik integrerat i planerade musik- och bildaktiviteter i förskolan.FrågeställningVad lägger pedagogerna fokus på, när det gäller matematiska begrepp, i musik- respektive bildaktiviteter?MetodEn kvalitativ metod med intervju och observation som redskap har använts. Valet av en kvalitativ metod gjordes för att kunna samla in data för att kunna besvara frågeställningar och vårt syfte. Studien har ägt rum på två olika förskolor. Fem pedagoger har intervjuats och dethar utförts sammanlagt nio observationer, fyra i musikaktiviteter och fem i bildaktiviteter.ResultatResultatet belyser det som har framkommit i studien i relation till vår teoretiska ram som är Vygotskijs teorier och tankar. Genom intervjuer och observationer har vi kommit fram till att ämnesintegrering är en god utgångspunkt för barns lärande i matematik. Pedagogernas medvetenhet kring var och hur matematik kan användas är betydande för att den ska synas i musik- och bildaktiviteter. / Program: Lärarutbildningen
|
356 |
”Det är väl bara att kunna starta plattanoch använda den” : Pedagogers uppfattningar om deras kompetenser för attanvända lärplattan i enlighet med strävansmålen i läroplanenGarefelt, Caroline, Bervelius, Maja-Stina January 2019 (has links)
Tillämpningen av den reviderade läroplanen träder i kraft den 1 juli 2019. Detta medför större krav påpedagogernas kompetenser i digitala verktyg och tidigare forskning antyder att pedagoger uppfattarsig osäkra i arbetet med digitala verktyg. Denna studie undersöker pedagogers uppfattning av vilkakompetenser som krävs för att arbeta med lärplattan i förskolan i förhållande till strävansmålen iläroplanen. Vi har genomfört en generell kvalitativ studie genom semistrukturerade intervjuer medpedagoger i förskolan. I analysen använde vi oss av utvalda teoretiska utgångspunkter urimplementeringsteorin för att öka förståelsen för hur pedagoger uppfattar hur dem ska kunna, förståoch vilja implementera lärplattan i förskolan. Resultatet visar att pedagoger uppfattar sig delvis redoför tillämpningen av läroplanen men det framkom att det finns behov av kompetensutveckling iområdet. Hur man arbetar med lärplattan för att nå strävansmålen, men främst lärplattan ochapparnas innehåll och hur man arbetar ämnesdidaktiskt med lärplattan. Pedagogerna uppfattadeintresset som den viktigaste kompetensen för att lyckas med implementeringen av lärplattan.Pedagogerna uppfattade att det fanns stora skillnader i arbetslaget som leder till en lokalt hindrandekultur som medför en känsla av att det största ansvaret hamnar på den intresserade pedagogen. / <p>Godkännande datum: 2019-06-07</p>
|
357 |
Teknikdidaktikens vad och hur. : En kvalitativ studie om hur förskolepedagoger synliggör teknik i förskolan. / Technology educations what and how. : A qualitive study about how preschool teachers visible technology in preschool.Algotsson, Cecilia January 2019 (has links)
Abstrakt Titel- Teknikdidaktikens vad och hur. En kvalitativ studie om hur förskolepedagoger synliggör teknik i förskolan. Title Technology educations what and how. A qualitive study about how preschool teachers visible technology in preschool. Enligt tidigare studie har pedagoger svarat att teknikundervisning är svårt och komplicerat att göra. Ibland förväxlas teknik med andra ämnen på grund av att teknikintresset är litet bland pedagoger samtidigt står det i styrdokumentet Läroplanen för förskolan att barnen ska få möjlighet att urskilja teknik i vardagen och skapa med olika redskap och material. Syftet med denna studie är att studera om hur förskolepedagoger synliggör teknik i förskolan. Studien genomfördes på två förskolor i samma kommun i Sverige. Empirin bygger på observationer som sträcker sig från planerade aktiviteter till barnens fria lek till rutinsituationer i förskolans vardag. Observationerna genomfördes på tre avdelningar: två med äldre barn och en med yngre barn. Resultatet analyserades med utgångpunkt från utvecklingspedagogikens lärandets objekt och lärandets akt. Resultatet visar att förskolepedagoger i förskolan synliggör användandet av artefakter, lösningars variationer, skapande i konstruktionslek och tekniska system genom att förklara ställa frågor och visa. Förskolepedagogernas teknikundervisning ägde rum i olika situationer under dagen såsom i planerade aktiviteter, fri lek och rutinsituationer.
|
358 |
Den kreativa gården : En studie av barns lek på en I Ur och skur-förskolegårdAlminder, Elisabet January 2008 (has links)
<p>Denna studies övergripande syfte har varit att titta närmare på utemiljöns möjligheter till kreativ fantasifull lek på en I Ur och Skur-förskolegård. Det är främst lek med naturmaterial som står i fokus för studien. Även pedagogens roll gentemot barnen är viktig i detta sammanhang och den medagerande pedagogen får här betydelse för barnens lek. En intressant frågeställning är då vilken betydelse det lösa naturmaterialet och pedagogen har för lekens utveckling. Tidigare forskning visar att en variationsrik miljö med natur bidrar till en mer varierad och utvecklad lek hos barnen. I Ur och skur pedagogiken förespråkas den aktiva pedagogen/ledaren som sätter barnet i centrum. Pedagogiska tankar kring utformningen av gården belyses också i viss mån.</p><p>Studiens kvalitativa empiriska material består av en intervju med en pedagog/förskollärare som även förekommer i de sju observationerna av 18 barns lek som ligger till grund för studien. Då detta är en fallstudie av just den här verksamheten går resultatet inte att generalisera vidare.</p><p>Några slutsatser man sannolikt kan dra (det empiriska materialet är tunt) är att det lösa natur-materialets egenskaper, dess transformerbarhet, icke-färdiga form och flyttbarhet gör det utmanande i leken – lekutveckling sker. Pedagogen bidrar till lekens utveckling genom att vara tillåtande, bejakande och uppmuntrande i de lekaktiviteter barnen sätter igång, samt genom att tillföra naturmaterial. Begreppet medagerande pedagog kommer här in i bilden, en pedagog som är medvetet närvarande i det han gör. Just att gå in och ”störa” i barns lek är ett omtvistat ämne. Detta synsätt, sammantaget med min närvaro som observatör och pedagogens lust att fixa saker på gården kan stå i motsättning till eller hindra ett aktivt deltagande /medagerande i barnens lek på gården. Men närvaron av en aktiv vuxen i konkret arbete kan å andra sidan smitta av sig på barnen som i sin tur uppmuntras till lek på annat håll. Detta kan anknytas till Bronfenbrenners miljöekologiska teori där barnet utvecklas i samspel med den omgärdande miljön. Barnet utvecklas genom de aktiviteter det deltar i, de roller barnet möter och får sig tilldelade. Samt i de sociala relationer som blir till på förskolegården. I detta sammanhang får gårdens utformning, tillgången till ett varierat och utmanande lekmaterial samt pedagogens aktiva roll gentemot barnen betydelse för lekens utveckling och barnens lärande på gården.</p>
|
359 |
Föräldraperspektiv på genus- och jämställdhet i förskolan : En studie om föräldrars tankar kring kön, genus och jämställdhet i förskolanJansson, Jenni, Thimfors, Sebastian January 2007 (has links)
<p>Syftet med denna undersökning har varit att granska några föräldrars tankar kring genus- och jämställdhetsarbete i förskolan. Med hjälp av enkäter och intervjuer har vi samlat in vårt empiriska material. I enkätundersökningen var deltagandet lågt vilket kan tyda på ett svalt intresse för dessa frågor bland föräldrarna. Intervjupersonerna var dock av den uppfattningen att genus- och jämställdhetsarbete i förskolan är något av stor vikt. Intervjupersonerna var eniga både vad gäller den negativa inställningen till enkönade grupper i förskolan och vikten av förebilder av båda könen bland förskolans personal. Alla föräldrar betonade samhällets och miljöns påverkan på barnens subjektivitetsskapande även om en del menade att det också finns betydande biologiska skillnader mellan flickor och pojkar. När vi bearbetade vårt empiriska material och studerade föräldrarnas uttalanden på djupet tyckte vi oss dock kunna se att samhällets rådande föreställningar om könen som två olika sorter ofta lyser igenom. Vi tror att det är svårt att tänka bortom den rådande diskursen om könen men menar att en viktig del av genus- och jämställdhetsarbetet handlar om att synliggöra de rådande föreställningar som finns och diskutera vad de kan innebära i praktiken.</p><p>The purpose of this survey has been to relate some parents’ thoughts regarding gender and equal opportunity for boys and girls within the preschool program. Our empiric data was collected through questionnaires and interviews. The result of completed and returned questionnaires was lower than expected which may indicate a slackened interest in the topic among the parents. The interviewees however, were in general of the opinion that the gender and equal opportunity within the preschool are of great importance. The interviewees as a group preferred gender mixed groups to single sex groups for their children and also emphasized the importance of both male and female teachers. Even though some parents thought there may be significant biological differences between boys and girls the parents stressed the influence of society and environment on children’s creation of their subjectivity. After a deep review of the collected data, it appears that the general view of the sexes as two different kinds is affecting the parents in their thoughts. We believe that it is difficult to reach beyond the present discourse about the sexes. According to us, it is however important to keep the gender and equality discussion alive and relate common views and opinions with what they can lead to in practice.</p>
|
360 |
Föräldrasamverkan ur ett förskollärarperspektivVeider, Lilian, Senghore, Sigrid January 2007 (has links)
<p>Syftet med denna C-uppsats har varit att få ökad insikt och kunskap kring föräldrasamverkan i förskolan. Vi har valt att undersöka och analysera föräldrasamverkan ur ett förskollärarperspektiv. I litteraturstudien ger vi en bild av hur föräldrasamverkan behandlas i tidigare forskning, utredningar och styrdokument utifrån följande tre aspekter: syftet, rollfördelningen och formerna. Resultatet i litteraturstudien visar att föräldrasamverkan har setts av staten som ett ej fungerande område i förskolan men också som en grundsten i den pedagogiska verksamheten. Vikten av en fungerade föräldrasamverkan poängteras även i Lpfö 98. Inställningarna som presenteras inom den tidigare forskningen är av varierande karaktär. Den empiriska undersökningen innefattar fem kvalitativa intervjuer med förskollärare om hur de uppfattar fenomenet föräldrasamverkan. I bearbetningen av intervjuerna har vi utgått ifrån den fenomenografiska ansatsen där fokus ligger på att lyfta fram variationer i uppfattningarna. I den empiriska undersökningen har vi kommit fram till att syftet, rollfördelningen och de olika formerna är komplexa aspekter av fenomenet föräldrasamverkan. Förskollärarnas uppfattningar som presenteras i den empiriska delen är mångfaldiga. Slutligen problematiseras vårt empiriska resultat kopplat till vår litteraturstudie samt våra egna reflektioner kring detta. Då variationerna i inställningarna bland förskollärare är vida kan vi se ett behov av att reflektera över fenomenet föräldrasamverkan både enskilt och i grupp speciellt med tanke på forskningens konstaterande relaterat till pedagogernas uppfattningar och den påverkan de har på föräldrasamverkan.</p>
|
Page generated in 0.0552 seconds