161 |
"Det sista dödsstraffet" : Det straffrättsliga skyddet för enskilda som utsätts för mediedrev / "The Last Death Penalty" : The Protection in Criminal Law of Individuals Exposed to Media Witch HuntsLarsson, Johan January 2018 (has links)
Tryckfriheten är en grundval för demokratin. Samtidigt har den en baksida, nämligen vad som i uppsatsen och i folkmun kallas för mediedrev. Denna företeelse har liknats vid det sista dödsstraffet vi har kvar i Sverige. I uppsatsen utvärderas skyddet för enskilda som utsätts för mediedrev ur ett såväl straffrättsligt som straffprocessrättsligt perspektiv. Hur ser skyddet ut? Är det tillgängliga skyddet tillräckligt? Är några förändringar påkallade på ett juridiskt plan? Det är dessa frågor som uppsatsen fokuserar på att utreda och besvara.
|
162 |
Medgärningsmannaskap : -gränsdragningen mellan medhjälp och (med)gärningsmannaskapNilsson, Hanna January 2010 (has links)
Framställningens syfte är att utreda var gränsen mellan medgärningsmannaskap och medhjälp skall dras. För att få en helhetsbild och en ökad förståelse för området behandlas dock hela medverkansläran. Det som får störst utrymme i uppsatsen är hur praxis gällande medgärningsmannaskap har utvecklats de senaste årtiondena. Det konstateras att medgärningsmannaskap, genom bland annat tillämpningen av BrB 23kap 4 § andra stycket, har kommit att utnyttjas i större utsträckning än tidigare. En annan viktig fråga som behandlas är på vilket sätt begreppen tillsammans och i samförstånd eller gemensamt och i samråd har kommit att användas. Kritik framförs mot att ett mer kollektivt straffansvar tillämpas genom möjligheten att döma medhjälpare som gärningsmän där det ter sig naturligt (enligt 23 kap 4 § andra stycket), samt möjligheten att döma en grupp människor för att de handlat gemensamt och i samråd trots att det inte går att styrka vem av de tilltalade som har gjort vad, eller ens att alla tilltalade faktiskt deltagit vid utförande av brottet. Slutsatsen är att behovet av flexibilitet måste vägas mot behovet av rättssäkerhet. Inom medverkansläran har rättssäkerheten fått stå undan i allt för hög grad. En större tydlighet och noggrannhet i kategoriseringen av medverkande bör eftersträvas samt högre beviskrav på individnivå.Detta kan givetvis leda till att skyldiga gärningsmän frias på grund av bristande bevisning. Det måste dock accepteras att domar ibland blir felaktiga till den tilltalades fördel, detta är nödvändigt om ett rättsäkert system skall kunna upprätthållas.
|
163 |
Den passive observatörens straffrättsliga ansvar : En studie av passivitet i förhållande till brott / The passive observers responsibility regarding crime : A study of passivity regarding criminal activityFranzén Boger, Jonathan January 2020 (has links)
The subject of this essay is passivity regarding criminal activity, more specifically the which responsibility the passive observer holds regarding an ongoing crime. The essay is handling three different viewpoints regarding this question; pure omissions, omissions regarding a legal responsibility to act and omission regarding participation in another’s criminal activity. The essay also briefly handles the question regarding whether a, general, legal responsibility to act in an emergency would help to clarify the current legal situation regarding passivity.
|
164 |
Det oavsiktliga offret / The unintended victimLindberg, Ebba January 2020 (has links)
No description available.
|
165 |
Äldres rätt till frid och integritet : En undersökning av förutsättningarna för ett utvidgat straffrättsligt ansvar för personal inom äldreomsorgen / The right of the elderly to serenity and integrity : A study of the prerequisites for extended criminal liability for elderly care workersRuneson, Julia January 2021 (has links)
No description available.
|
166 |
Kriminalisering av narkotika i teori och praktik : - En kritisk granskning av rådande rättsläge och dess praktiska konsekvenser / Criminalization of narcotics in theory and practice : - Acritical examination of the current legal situation and its practical consequesncesDiethelm, David January 2021 (has links)
No description available.
|
167 |
Prövning av tortyr hos FN:s kommitté mot tortyr och Internationella brottmålsdomstolen : Möjligheter och svårigheter för tortyroffer att få sin sak prövad / Consideration of claims of torture at the UN Committee Against Torture and the International Criminal Court : Possibilities and difficulties for victims of torture to get their case triedKårelius, Lovisa January 2021 (has links)
No description available.
|
168 |
Bevisning åtkommen genom provokation : En analys om när polisprovokation strider mot art. 6 EKMR, och dess konsekvens för brottmålet / Evidence obtained by entrapment : An analysis of when the police have acted as agent provocateur in violation of art. 6 EKMR, and its consequence for the criminal caseTorgander, Alice January 2020 (has links)
No description available.
|
169 |
När är det tillåtna tillåtet? : Om samtycke enligt BrB 24 kap. 7 §.Kuusela, Kuusela January 2019 (has links)
No description available.
|
170 |
Samarbete med FI som grund för sanktionslindring : Gällande rätt och vad som gäller / Cooperation with the SFSA as a Mitigating Circumstance in Decisions on Sanctions : Current Law and Its ApplicationEriksson, Spännar Mats January 2022 (has links)
The laws regulating the financial markets allow the Swedish Financial Supervisory Authority (SFSA) and the courts to consider certain mitigating circumstances when deciding which sanctions to impose on an undertaking that has violated its obligations under the relevant laws. One such mitigating circumstance is cooperation with the SFSA during its investigation of the violation. Chapter 15 section 1 c of the Banking and Financing Business Act (2004:297), for example, states that the SFSA may consider whether the undertaking, to a significant extent, through active cooperation, has facilitated the SFSA’s investigation. This paper explores two aspects of cooperation as a mitigating circumstance; first, by studying the law, relevant preparatory works, similar provisions in competition law and criminal law, and legal literature, what kind and extent of cooperation may be considered in decisions on sanctions, and second, by examining decisions by the SFSA and the courts regarding sanctions, how the law is applied in practice. The key finding is that such cooperation that significantly facilitates the SFSA’s ability to prove a violation should be considered relevant. This should arguably include cooperation making the SFSA aware of a committed violation – self-incrimination – as well as cooperation that takes place after the SFSA has initiated an investigation. It is also clear that only cooperation that goes beyond the expected level of cooperation is relevant. Cooperation with the SFSA has not been considered a factor in the decision on which sanction to impose in any of the cases decided during the investigated period. Due to a consistent lack of thorough explanations for the grounds of the decisions, no convincing conclusions may be drawn from the study regarding how the SFSA and the courts apply the law. However, cooperation with the SFSA is only one of several circumstances that should be considered when deciding on sanctions. It is therefore not unlikely, as some cases do indicate, that the SFSA and the courts in individual cases may disregard cooperation that would be considered sufficiently extensive, when other factors, such as the severity of the violation, support an overall view that it is not appropriate to consider mitigating circumstances in that particular case.
|
Page generated in 0.0668 seconds