Spelling suggestions: "subject:"domänteori"" "subject:"domänteorin""
1 |
Ordningsregler i skolan. : En studie i gymnasieelevers uppfattningar kring och värderandeav ordningsregler i skolan.Westerlind, Hilda January 2012 (has links)
Studien syftar till att beskriva och analysera hur gymnasielever i en stad i norra Sverige uppfattar och värderar ordningsregler i skolan samt elevernas meningsskapande av reglerna. Studien är en gjord genom en kvantitativ enkätundersökning där gymnasieelever har fått värdera olika typer av ordningsregler samt en kvalitativ intervjuundersökning där gymnasieelever har fått beskriva och motivera varför de värderar ordningsregler olika samt hur de uppfattar och förhåller sig till olika ordningsregler i skolan. Den kvalitativa enkätstudien visar att i likhet med tidigare studier tenderar eleverna att värdera regler som har med relationer att göra högre än andra regler. Regler som rör skolans struktur tenderar också att värderas högt. Regler som rör etikett är de regler som värderas lägst. Till skillnad från de studier som gjorts på yngre elever i Sverige tycks gymnasieelever i denna studie inte se skyddande regler som speciellt viktiga. Den kvalitativa intervjuundersökningen visar också att elever tycker att det är viktigt att det finns ordningsregler i skolan. Även här gör de skillnad på vilka regler de uppfattar som viktiga samt mindre viktiga. De regler som de upplever som viktiga är också de regler som de själva kan motivera och det gäller främst relationella och strukturerade regler. De regler som de inte ser som viktiga är de regler som de heller inte kan förstå eller se syftet med. Detta gäller främst etikettsreglarna.
|
2 |
Elevers föreställningar om skolregler : en enkätstudie i år 4-6 / Pupils´conceptions on scool rules : a survey study in Grade 4-6Carlsson, Anna, Lundqvist Woode, Carita January 2009 (has links)
<p>Studiens syfte är att undersöka om elevers sätt att värdera och resonera kring skolregler skiljer sig åt beroende på regelkategori. Vi ställer mot bakgrund av domänteorin och tidigare forskning hypoteser som vi prövar med hjälp av en enkätstudie. Vår enkätstudie omfattar 202 deltagare i åtta klasser i år 4 – 6 i en mellanstor svensk stad. Enkäten bestod av både öppna och slutna frågor. De teoretiska studierna utgår dels från domänteorin och dels från en svensk studie om skolregler och elevers meningsskapande av skolregler.</p><p> </p><p>Vårt resultat av vår studie sammanfaller med tidigare forskning, såväl internationell och nationell. Det innebär att vi, för de ställda hypoteserna har funnit bekräftelse i de domänteoretiska forskningsresultaten och i Thornbergs forskning om skolregler och elevernas meningsskapande av skolregler.</p><p> </p><p>Studien bekräftar att elever bedömer moraliska överträdelser som mest felaktiga och etikettsöverträdelser som minst felaktiga. Vår studie visar även att med stigande ålder anser elever att etikettsregler är mer grundlösa. Vi fann även att elever ger konventionella och indifferenta skäl till hur de bedömer överträdelser mot etikettsregler.</p>
|
3 |
Elevers föreställningar om skolregler : en enkätstudie i år 4-6 / Pupils´conceptions on scool rules : a survey study in Grade 4-6Carlsson, Anna, Lundqvist Woode, Carita January 2009 (has links)
Studiens syfte är att undersöka om elevers sätt att värdera och resonera kring skolregler skiljer sig åt beroende på regelkategori. Vi ställer mot bakgrund av domänteorin och tidigare forskning hypoteser som vi prövar med hjälp av en enkätstudie. Vår enkätstudie omfattar 202 deltagare i åtta klasser i år 4 – 6 i en mellanstor svensk stad. Enkäten bestod av både öppna och slutna frågor. De teoretiska studierna utgår dels från domänteorin och dels från en svensk studie om skolregler och elevers meningsskapande av skolregler. Vårt resultat av vår studie sammanfaller med tidigare forskning, såväl internationell och nationell. Det innebär att vi, för de ställda hypoteserna har funnit bekräftelse i de domänteoretiska forskningsresultaten och i Thornbergs forskning om skolregler och elevernas meningsskapande av skolregler. Studien bekräftar att elever bedömer moraliska överträdelser som mest felaktiga och etikettsöverträdelser som minst felaktiga. Vår studie visar även att med stigande ålder anser elever att etikettsregler är mer grundlösa. Vi fann även att elever ger konventionella och indifferenta skäl till hur de bedömer överträdelser mot etikettsregler.
|
4 |
"Att göra det bästa av det omöjliga" : en studie om Covis-19-pandemins påverkan på arbetet med försörjningsstöd / "Making the best out of the impossible"Björk, Victoria, Hermansson, Ida January 2022 (has links)
Vid tidpunkten för denna studie är det svenska samhället i en process av återgång till en tillvaro bortom covid-19-pandemin och Coronakommissionens rapport och slutbetänkande har nyligen publicerats. Restriktionerna som har varit aktiva till och från sedan år 2020 börjar lyftas i de flesta kommuner och vi kan nu mer och mer börja se vilka effekter pandemin fått på samhället. Denna studies syfte är att undersöka hur covid-19-pandemin har påverkat arbetet med försörjningsstöd under pandemin och hur påverkan kan se ut framöver. För att kunna besvara syftet har kvalitativa intervjuer med socialarbetare inom försörjningsstöd i tre kommuner genomförts och delvis analyserats med hjälp av domänteorin. Som komplement till intervjuerna har en enkät utformats och skickats till utvalda respondenter från respektive kommun. Studiens viktigaste resultat är att pandemin haft en stor påverkan på arbetet med försörjningsstöd på olika sätt genom bland annat en omställning av arbetssätt på grund av restriktioner, främst genom digitala mötesformer samt arbete hemifrån. Handläggning har delvis gjorts generösare, klientarbetet har påverkats genom ändrade mötesformer, köbildning har ökat och skapat fördröjningar samt inställda insatser och på så sätt kan långvariga effekter uppstå i det fortsatta arbetet. Resultaten visar även på olikheter mellan kommuner i hur hanteringen av pandemin har upplevts, särskilt när det gäller arbetsmiljö och arbetsbelastning. Studiens slutsatser är bland annat att organisering och ledarskap kan relateras till dessa olikheter samt att en digitalisering av ansökan om försörjningsstöd möjligen skulle kunna fungera som ett skydd mot överbelastning bland socionomerna i händelse av nya kriser. Anpassad handläggning kan ses som ett genomslag av professionsdomänens klientcentrerade logik. De fördröjningar som har uppstått på grund av pandemin kan leda till ökade behov bland klienter och de utmaningar som i och med det uppstår kan därför väntas kvarstå under en längre tid. Andra slutsatser är att de digitaliserade arbetssätten samt arbete på distans även kommer att finnas kvar framöver och det ställer enligt författarna nya krav på rutiner och riktlinjer kring arbetssätten då de inte längre är tillfälliga, utan blir en del av det “nya normala”.
|
5 |
Utan samverkan är det inte möjligt : En kvalitativ studie om samverkan i det lokala brottsförebyggande arbetet mot ungdomskriminalitet / Without cooperation it´s not possible : A qualitative study on cooperation in the local crime prevention work against juvenile delinquencyDimberg, William, Baydono, Natacha January 2022 (has links)
Juvenile delinquency is a recurring and currently discussed topic in today's media, and studies indicate that in the last few years there has been an increase in reports of juvenile delinquency to the social services. Researcher shows that a key factor in preventing youths’ involvement in crime is to take early preventative actions. It also appears that one important condition within preventive work is cooperation, and major parts of their contributions today consist of cooperation between different actors. The aim of this essay is to study how actors in the district of Teleborg in Växjö municipality cooperate in the preventive work against juvenile delinquency. By an empirical study of cooperation in Teleborg, we hope to be able to find a complete understanding and be able to raise any obstacles as well as success factors with the cooperation. This study is based on seven active actors in Teleborg, where each one of them are aiming towards keeping the youth away from juvenile delinquency. The result of the study proves that within Teleborg, there are various factors that encourage and inhibit the current cooperation. There are general and more organizational obstacles. Furthermore, it also appears when the cooperation is actualized, and what factors that are conductive within the preventive work.
|
6 |
Samtalets betydelse för organisatoriskt lärandeUlmert, Petter January 2013 (has links)
SammanfattningPetter Ulmert (2013), Samtalets betydelse för organisatoriskt lärande(Significance of conversation for organizational learning), Specialpedagogprogrammet,Skolutveckling och ledarskap, Lärande och Samhälle, Malmö högskola.ProblemområdeDetta arbete handlar om hur kunskap och lärande uppstår i samtal. Jag har undersökt huranställda uppfattar denna process och hur de tänker kring en organisations förståelse förfenomenet som sådant. Informanterna har fått diskutera hur och när samtal blir lärande,reflektera över sina erfarenheter och i fokusgruppen ta del av andras. På så sätt kan mansäga att arbetet i sig självt bidrar till det kunskapande och lärande som jag är ute efter attskapa en större förståelse för.SyfteStudien syftar till att skapa en tydligare bild av hur organisatoriskt lärande och kunskapgenereras i samtal. Mina preciserade frågeställningar är; Vilka faktorer inverkar påsamtalets förmåga att bli lärande? Hur påverkas lärande samtal av interaktion deltagarnaemellan? Hur uppfattar anställda i olika organisationer möjligheter till lärande samtal?Metod och teoriJag har använt ostrukturerad fokusgrupp för insamling av empiri. Studien har enkvalitativ ansats då jag är ute efter det unika för att sedan skapa förståelse på ett bredareplan genom att jämföra min empiri med såväl generell kunskap som andra specifikastudier (Stukát, 2005). Som teoretisk förankring använder jag mig av systemteori,domänteori och teorier om organisatoriskt lärande vilka kan härledas till bland andraSenge (1990) samt Argyris och Schön (1978). Jag använder mig av litteratur ochtidigare forskning för att förtydliga och förklara begrepp samt för att tydliggöra mittforskningsområde. Informanterna har fått diskutera ämnet utifrån sina egna erfarenheteroch min roll som moderator har varit att sätta agendan och samtalsämnet förfokusgruppen.KonklusionStudien visar att anställda betraktar samtal som en förutsättning för lärande på ettindividuellt såväl som ett organisatoriskt plan. Studien visar även att positioner vi tar isamtalet påverkar om samtalet blir lärande eller inte. Samtalet blir lärande då vi rör ossmot en nyfiken och undersökande position och inte stannar i en säker eller värderandeposition. Här finns en stor samstämmighet med forskning inom organisatoriskt lärandeoch systemteori (Aggestam, 2008; Braaf 2000; Senge, 1990). Det jag upptäcker i dettaarbete är att deltagarna under samtalets gång blir medvetna om hur viktigt de tyckertillfällen till reflektion och samtal är. Samtliga menar att de vill fortsätta en liknandedialog även i framtiden för att fånga upp genererad kunskap och säkerställa ett fortsattlärande. Det framkommer även ett ifrågasättande av lärande organisation som begreppoch deltagarna menar att det individuella lärandet är tydligt men det organisatoriskaotydligt. Hur detta skall tolkas kan diskuteras då det kan handla om en process därdeltagarna själva behöver mer kunskap och betyder nödvändigtvis inte att begreppetlärande organisation skall skrotas.KunskapsbidragResultatet kan användas för att förstå hur man som specialpedagog eller ledare främjarlärandet i en organisation och därmed utvecklar verksamheten. Mitt kunskapsbidrag tillområdet är att studien beskriver hur professionella uppfattar kunskapande och lärandesom process. I min genomgång av tidigare forskning på området och av skolansstyrdokument ser jag en brist på empiriska undersökningar av hur lärandet iorganisationer fungerar i praktiken. Att den lärande organisationen rekommenderas ochatt dialogen är en grundläggande faktor för lärandet verkar alla överens om, men detfinns få beskrivningar av hur professionella upplever och förstår denna process i sittarbete.SlutsatsLärande samtal är en grundläggande förutsättning för lärande både på det individuellaoch kollektiva planet. Genom ökad förståelse för hur samtal blir lärande kan man somspecialpedagog bidra till utveckling av en lärande organisation.Nyckelord: Domänteori, kommunikation, lärande organisation, lärande samtal,specialpedagogik, systemteori.
|
7 |
Styrning inom socialtjänsten individ- och familjeomsorg : om socialsekreterares upplevelser av styrning / Governance within the Personal Social Services : social workers experiences of governanceNygren Tesfay, Ariam, Mattsson, Lisa January 2024 (has links)
I uppsatsen undersöks hur socialsekreterare inom individ- och familjeomsorgen upplever styrning och hur styrningen påverkar dem i deras dagliga arbete. Empiri samlas in genom fyra semistrukturerade intervjuer och innehållet analyseras genom en riktad innehållsanalys. Resultatet visar att olika former av styrning är framträdande genom socialsekreterarnas upplevelser, så som lagar, riktlinjer satta av Socialstyrelsen samt verksamhetens målsättningar. Rent generellt är upplevelsen av styrning positiv, främst när det kommer till klientarbetet, och den arbetsmässiga påverkan framställs inte vara särskilt omfattande. Snarare beskrivs ett stort handlingsutrymme, trots framträdande styrformer. Detta beskrivs bero på en tillitsbaserad ledning som är inkluderande och denna speglar sig i den positiva attityden socialsekreterarna bär med sig.
|
8 |
"(O)lika rättigheter?" : En kritisk diskursanalys av hur innehållet i offentliga dokument skapar och reproducerar innebörden av bärande begrepp inomlagen LSS (1993:387) på tre nivåer i samhället: Regering, Socialstyrelsen och kommun / "(Un)even rights?” : A critical discourse analysis of how the content of public documents creates and reproduces the meaning of bearing concepts in the law LSS (1993: 387) on three levels of society: the government, the National Board of Health and municipalities"Iversen, Emelie January 2016 (has links)
Lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade, LSS, är den svenska lag som skall tillförsäkra samhällsmedborgare med vissa specificerade funktionsnedsättningar stöd och service i syfte att uppnå goda levnadsvillkor och ges möjligheten att få leva som alla andra samhällsmedborgare genom delaktighet i utformandet av sitt egna liv. Det sker varje år en ökning i antal beviljade insatser utifrån lagen och år 2015 var det 117 200 st beviljade och verkställda LSS-insatser genomförda det året. Tidigare forskning belyser problematiska omständigheter gällande såväl geografiska som bedömningsskillnader i såväl utformande som bedömning av rätt till insatserna. Syftet med den här studien är att analysera hur offentliga dokument på tre nivåer i samhället konstruerar och reproducerar bärande begrepp och benämningar inom LSS (1993:387). Metoden för genomförandet är en kritisk diskursanalys av sex normerande texter i bedömning och utformandet av insatserna för att synliggöra vilka diskurser som används i skapandet av innehållet. Resultatet har analyserats utifrån en egenkonstruerad analysmodell utifrån Faircloughs tredimensionella analysmodell och domänteoretiska tankar. Resultatet tyder på att det finns flera nivåer i skapandet och reproduceringen av begreppsinnehållet och analysen innehåller tre huvuddiskurser som kan utläsas i materialet: diskursen av goda levnadsvillkor, få leva som alla andra och delaktighet. Detta exemplifieras och diskuteras i analys- och resultatkapitlet och studien avslutas med en slutdiskussion kring studiens upptäckter. / LSS (1993:387) the Act Concerning Support and Service for Persons with Certain Functional Impairments is the Swedish law to assure citizens with certain specified disabilities support and service in order to achieve good living conditions and be given the opportunity to live like any other citizen. Every year there is an increase in the number of approved actions of support under the Act. In year 2015 117 200 actions of support were granted and executed under the Act. Previous research highlights the problematic circumstances concerning geographical as well as differences in assessing the right to support from the Act. The purpose of this study is to analyze how public documents on three levels in society constructs and reproduces the guiding concepts and terms in the LSS (1993: 387). The method of implementation is a critical discourse analysis of six normative texts in the evaluation and design of efforts to visible the discourses used in the creation of the content. The results are analyzed on the basis of a self-constructed analysis model based of Faircloughs three dimensional analytic model and domain theoretical thoughts. The results suggest that there are three levels in the creation and reproduction of concepts and content analysis contains three main discourses that can be seen in the material: the discourse of good living, to live like everyone else and participation. This is exemplified in the discussion of the analysis and the results chapter and the study concludes with a final discussion on the study's findings.
|
9 |
Samverkan mellan myndighetskontoret och behandlingsenheten inom socialtjänsten : En kvalitativ studie om förekomsten av samverkanbefrämjande interaktioner och deras påverkande faktorer i det postmoderna samhället / Cooperation between the authority and treatment branches of the social services : A qualitative study of the incidence of interactions promoting cooperation and their influencing factors in a postmodern societyMohapatra, Karsten January 2015 (has links)
In recent years the failures in the exchange of information between different parts of a highly specialized social services sector has been increasingly criticized. Criticism that has pointed out the dangers of these shortcomings within this highly specialized sector. One main characteristic of specialized social services is that the profession's domain is divided into one or more social service authorities and one or more treatment units. This study aims to show the integrative processes that exist within the specialized social services sector and points out the importance that they have. Further this study will show what factors are influencing these integrative processes. The concept of integrative processes describes in general the interaction between different actors, actors that seek collaboration in order to achieve common goals. The work focuses on integrative processes within a highly specialized social services sector which occur during the initiation and implementation of home-based treatment programs. Programs targeted at children and young people who are no older than 17 years and were carried out by the social services' own treatment resources. The reason for this is the high incidence of integrative processes in this phase of work which therefore enables a comprehensive examination of these interactions. The empirical material in this study is made up partly of documents such as operation plans and semi-standardized research interviews. The analysis of the data is carried out within a theoretical framework consisting of a coupling of the Domain Theory and New Institutionalism Organization Theory. The final discussion points out the factors that reinforce a positive impact on integrative processes and their application in the initiation and evaluation of home-based treatment programs.
|
10 |
Tillsammans mot våldsbejakande extremism : Socialtjänstens samverkan med säkerhetssamordnare / Together against violent extremism : The municipal social service's collaboration with security coordinatorsLindahl, Carl, Lindholm, Jonny January 2022 (has links)
Syftet med denna studie är att undersöka hur kommuner arbetar mot våldsbejakande extremism. Intervjuer har genomförts med lokala samordnare mot våldsbejakande extremism och personal inom socialtjänsten i tre olika stora kommuner, som kommit olika långt i sitt arbete mot våldsbejakande extremism. Av resultatet framträder kunskap, lokalkännedom och samverkan som återkommande teman, och dessa diskuteras mot bakgrund av tidigare forskning med utgångspunkt i domänteori. När resultatet analyseras dras slutsatsen att det gör skillnad om initiativ till arbetet mot våldsbejakande extremism kommer underifrån (professionens domän) eller ovanifrån (politikens eller förvaltningens domäner), men att ökad samverkan leder till att våldsbejakande extremism hanteras mer som ett socialt problem och mindre som ett säkerhetspolitiskt problem.
|
Page generated in 0.0565 seconds