Spelling suggestions: "subject:"familjerätt"" "subject:"familjrätt""
81 |
Ett stärkt barnrättsperspektiv? : Om följderna av 2021 års reform rörande 6 kap. 5 § föräldrabalken / A Strengthened Child Rights Perspective? : The consequences of the 2021 reform regarding Chapter 6, Section 5 in the Parental CodeInsulander, Agnes January 2022 (has links)
No description available.
|
82 |
Digital förvaring och signering av testamente : En reform i tiden?Idivuoma, Sarah Felicia January 2022 (has links)
Formkraven för upprättande av testamente har kritiserats för att vara alltför stränga. Samtidigt finns det inte några formkrav vid en återkallelse av testamentet utan endast bestämmelser över vad som kan likställas med att det inte längre ger uttryck för testators yttersta vilja. Det händer att testamenten försvinner, förstörs eller inte kan verkställas på grund av formfel. Enligt svensk lagstiftning finns endast ett sätt att upprätta ett testamente på och testator får stå för förvaringen själv. Syftet med uppsatsen har varit att undersöka problem och brister avseende det skriftliga testamentet och därefter se hur en digital förvaring och signering av testamente hade kunnat avhjälpa problemen. Denna uppsats har använt rättsdogmatisk metod för att besvara syftet. Resultatet av uppsatsen har visat att det endast finns fördelar med att inrätta ett system för digital förvaring av testamente. Detta skulle vidare öppna möjligheten för digital signering av testamente, där resultatet visat övervägande fördelar samt att det finns system för att verkställa detta.
|
83 |
Att ärva, eller att bli arvlös : En analys av efterlevande makes arv med fri förfoganderätt / To inherit, or to be disinherited : An analysis of the surviving spouse's inheritance with free dispositionSund, Maja January 2023 (has links)
No description available.
|
84 |
”Det är absolut bäst för små barn att ha det lite ordnat. Allra helst om dom får ordna det själv!”// Pippi Långstrump : - en kvalitativ intervjustudie om familjerättssekreterares uppelevser kring implementeringen av proposition Ett stärkt barnrättsperspektiv i vårdnadstvister. / “It is absolutely best for small children to have things a little organized. It would be best if they could arrange it themselves!”// Pippi Longstocking : - a qualitative interview study on the experiences of family law secretaries regarding the implementation of the bill A strengthened children's rights perspective in custody disputes.Moberg, Viktoria, Thalén, Emilia January 2023 (has links)
År 2022 befann sig cirka 17 000 barn, i åldrarna 0–17 år, i en vårdnadstvist. Forskning har visat att en vårdnadsprocess i domstol sällan är en gynnsam lösning för föräldrar i konflikt, där risken finns att den i stället blir förvärrad. Forskning har även påvisat att barn som lever i en konstellation där föräldrar befinner sig i konflikt riskerar att bli negativt påverkade i form av psykisk ohälsa, stressproblematik och skolproblem. För att stärka barnrättsperspektivet i vårdnadstvister kom därmed regeringen i mars 2021 med ett förslag till riksdagen, om att ändringar i föräldrabalken och en ny lag gällande obligatoriska informationssamtal borde införas. Detta till syfte för att möjliggöra ett stärkt skydd för de barn som riskerar att fara illa av föräldrarnas oenigheter, samt att minska föräldrars konflikter, som på sikt ska resultera i ett minskat antal vårdnadstvister. I föreliggande studie undersöktes vilken påverkan politiska idéer och beslut har haft på det familjerättsliga arbetet, utifrån ett stärkt barnrättsperspektiv och minskning av vårdnadstvister mellan föräldrar. Till grund ligger propositionen Ett stärkt barnrättsperspektiv i vårdnadstvister med ett fokus på ändringar i föräldrabalken och införandet av obligatoriska informationssamtal. Studien bygger på semistrukturerade intervjuer gjorda tillsammans med tre familjerättssekreterare, och kom att analyseras med tematisk analys. Resultaten visade att propositionen, med dess förtydligande i föräldrabalken om barnets rätt att komma till tals, göras delaktig och att alla beslut som rör barnet ska vara till dennes bästa, varit ett arbetssätt familjerättssekreterarna jobbat efter även innan propositionen kom. Däremot tycks föräldrabalkens förtydliganden gjort att allt fler barnsamtal (framför allt yngre barn) idag görs hos familjerätten. Utfallet kring lagstadgandet om obligatoriska informationssamtal tycks ännu inte gett den önskade effekt som varit avsedd, och tycks istället resulterat i en motsatt verkan. De sammanfattande slutsatserna visar att det är av stor vikt att rätt form av kunskap implementeras till det sociala arbetet, för att möjliggöra att de tilltänkta resultaten faller väl ut.
|
85 |
Vårdnadstvister, sett utifrån mödrars erfarenheter av barnperspektivet : en intervjustudie med fyra kvinnor som genomgått en vårdnadstvistKristjánsdóttir, Jóhanna January 2005 (has links)
<p>Föreliggande studie behandlar ämnet barnperspektivet vid vårdnadstvister. Syftet med undersökningen var att ta reda på hur mödrarna uppfattade att konflikten påverkade barnen, före, under och efter vårdnadstvisten och deras uppfattning av barnperspektivet vid de samhälleliga instanserna, familjerätt och domstol. Jag utgick från följande frågeställningar: Hur såg konflikten ut vid vårdnadstvistens början? Hur beaktades barnperspektivet vid samarbetssamtalen? Hur beaktades barnperspektivet vid vårdnadsutredningen? Hur upplevde mödrarna barnperspektivet vid domstolsförfarandet? Hur uppfattade mödrarna att barnet(n) påverkades under vårdnadstvisten? Hur uppfattar mödrarna att konflikten påverkar barnets(ns) utveckling i dag? Skulle konflikten ha sett annorlunda ut, enligt mödrarnas utsagor, om föräldrarna blivit erbjudna fyra veckors medling? Studien har en fenomenologisk ansats och datainsamlingen skedde genom djupintervjuer med fyra kvinnor som genomgått en vårdnadstvist. Resultatet analyserades utifrån utvecklingsekologi och anknytningsteori. Undersökningens resultat visade att tre av fyra respondenter hade en värdekonflikt, att alla tror att barnen skulle ha det bättre om föräldrarna fått medling, och att det enligt mödrarna: var barnen i fokus i samarbetssamtalen, att barnperspektivet i vårdnadsutredningarna och i domstolsförfarandet inte var i fokus och att barnen mådde dåligt under vårdnadstvisten. Resultatet visar också, utifrån mödrarnas berättelser, att det finns ett samband mellan hur barnen mår i dag och föräldrakonflikten.</p>
|
86 |
Att höra ett barn : Ett rättsvetenskapligt arbete om barnets vilja i vårdnadsrelaterade tvisterNassar, Natalina January 2019 (has links)
In accordance with UN Convention on the Rights of the Child, the Swedish paternal law stipulates that the best interests of a child should be decisive in all decisions regarding custody. In order to determine what the best interests for the child is, an overall evaluation must take place, where statutory circumstanc- es and the child's own will should be regarded. However, the court must take the child’s will into account with regard to the child’s age and maturity. The court’s obligation to consider a child’s will is also protected by article 12 in the convention which ensures children’s right to express their opinion. the convention can stronger protection of the right for children. The child’s right to express their opinion includes a right to be heard. In cus- tody cases, it is the social welfare committee's task to investigates the child's will within a custody investigation. However, there is no requirement to obtain custody investigations in custody cases. Which means that the absolute right to be heard cannot be fulfilled in accordance with the convention. The child’s right to express their opinion also includes a right to have their will take into account. In the preparatory materials it is said that if a child has a specific desire in the custody issue and has reached such an age that it should be respected, the court should generally follow the child's desire. However, analyzed custody verdicts shows that there is no coherence regarding when children have reached such an age and maturity. The courts estimates the im- portant of the child's will in relation to other circumstances in the case. It is also shown that younger children's opinion is rarely taken into account and that not all older children do get their will considered. The review has shown that there is in the application of the law, a lack of a child-rights-based approach which an incorporating of the convention could remediate. On the other hand there is a clear interaction between the child's right to protection and the child's right to autonomy even in the convention. The child’s right to express their opinion in the custody process will remain conditional on the basis that a custody investigation is obtained and that the custodian allows the child's will to be investigated. The incorporation will not remedy the fact that there is no consensus on how children's will is valued in the courts assessment of the child's best interests. Thus, a legal change is re- quired regarding how the child's will should be taken into account.
|
87 |
"Ett gemensamt ansvar för barnets uppfostran" : Om barnkonventionens artikel 18 och den ogifta faderns vårdnadsansvar / "A Common Responsibility for the Upbringing of the Child" : Concerning article 18 in the Convention on the Rights of the Child and the unmarried father's parental responsibilitySvensson Åström, Tova January 2019 (has links)
Artikel 18 i barnkonventionen behandlar principen om föräldrarnas gemensamma ansvar för barnets uppfostran och utveckling. Sverige har sedan ratificeringen av konventionen 1990 varit folkrättsligt bundet av att följa dess artiklar, däribland artikel 18. Riksdagen har nu valt att fullt ut erkänna barnkonventionen som svensk lag genom att inkorporera den år 2020. Inkorporeringen kommer att innebära en rad förändringar i tillämpningen av barnrätten. En del av den svenska regleringen som är intressant att granska mot bakgrund mot barnkonventionen och artikel 18 är de ogifta fädernas möjlighet till gemensam vårdnad. Frågan kan ställas om den svenska vårdnadsregleringen lever upp till de krav som artikel 18 i barnkonventionen ställer upp. Arbetet syftar till att utreda överensstämmelsen mellan den svenska regleringen och barnkonventionens artikel 18 genom att kartlägga och analysera de olika regleringarna.
|
88 |
Erkännande av samkönade parbildningar när fri rörlighet står mot nationell identitet : Särlösningarna för samkönade par i EU-förordningarna om makars och partners förmögenhetsförhållandenOlsson, Sofia January 2018 (has links)
No description available.
|
89 |
Sambors egendom : Mitt, ditt och vårtLövgren, Karin January 2008 (has links)
No description available.
|
90 |
Vi bråkar om barnen : En granskning av förslagen Barnkonventionen som lag och Barnbalk istället för FöräldrabalkenDahlberg, Maria January 2009 (has links)
<p>Denna uppsats handlar om den kritik som riktas mot den lagstiftning som styr förhållandet när två parter separerar som har barn, och om de lösningsförslag som finns i form av föreslagna lagändringar. Uppsatsen delar in kritiken i områdena: Barnets talan, Gemensam vårdnad och bestämmanderätt, Fastställande av vårdnaden om barnet, Umgängesrätt och umgängessabotage, Ekonomi, Verkställighet och Övriga ämnen, som redovisas var för sig. Dessa områden tar sikte på något enskilt problem. Två större lösningsförslag är av mer genomgripande karaktär: Barnkonventionen som lag och Barnbalk istället för Föräldrabalken. Dessa redovisas också var för sig. I analysen diskuteras om framförallt Föräldrabalken har spelat ut sin roll och om det finns juridiska luckor och juridiska brister som ger skäl för att drastiska lagändringar är nödvändiga. Uppsatsens slutsats är att det bara finns en möjlig lucka inom området Gemensam vårdnad och bestämmanderätt samt några lagar som behöver översyn men att det juridiskt sett inte finns skäl för att genomföra förslag som Barnkonventionen som lag och Barnbalk istället för Föräldrabalken. Genomgående i uppsatsen redogörs också för politiska och samhälleliga synvinklar på problematiken. Dessa kan däremot i sig själva ge skäl till att genomföra förslagen.</p>
|
Page generated in 0.0225 seconds