Spelling suggestions: "subject:"goodwill"" "subject:"goodwillen""
421 |
Qual a percepção do empresário sobre o Goodwill na venda do seu negócio?Oliveira, Cristiane Sobral de 30 June 2015 (has links)
Made available in DSpace on 2016-04-25T18:40:07Z (GMT). No. of bitstreams: 1
Cristiane Sobral de Oliveira.pdf: 836831 bytes, checksum: 48d3e683652beb9733bddf67418db942 (MD5)
Previous issue date: 2015-06-30 / This study aimed to know the Goodwill and the matters to which involves using the methodology, based on a multiple comparative case study, which checks the perception of the entrepreneur on Goodwill in the sale of your business. The study was conducted among the concepts which covers several authors and a questionnaire with questions and objective responses (made through a table structured in the study concepts), involving two companies selected for convenience of the researcher. Then it is performed the analysis of the data obtained and the necessary considerations. The research approach is qualitative, exploratory and descriptive. Through the concepts proposed by the authors related to the theme, called active factor and what it represents in a company, which are the assets and rights capable of generating cash flow in the short, medium and long term, divided into Tangible and intangible assets, and so Goodwill is considered the most contentious issue in accounting, because conceptually it is difficult to understand and its measurement is a much-discussed factor, but there is no accounting standards both domestic and international, any doubts about the need for their registration (in purchasing a business), called the Goodwill Purchased Purchased or when the purchase occurs is for sale, then there is its measurement because the fact is a negotiation. In trading who buys acquires who sells scraps of business. Regarding the perception of entrepreneurs which the survey was conducted, knowledge is basic for the understanding of that subject "Goodwill" comes from the company itself / O presente estudo procurou conhecer o Goodwill e os assuntos a qual o envolve, através da metodologia, baseada em um estudo de caso comparativo múltiplo, que verifica a percepção do empresário sobre o Goodwill na venda do seu negócio. O estudo foi desenvolvido, entre os conceitos a qual abrange diversos autores e um questionário com perguntas e respostas objetivas (constituídas através de uma tabela estruturada nos conceitos do estudo), que envolvem duas empresas selecionadas por conveniência do pesquisador. Em seguida é realizado a analise dos dados obtidos e as considerações cabíveis. A abordagem da pesquisa é qualitativa, e exploratório-descritiva. Através dos conceitos propostos pelos autores relacionados ao tema, fator denominado Ativo e o que ele representa em uma empresa, que são os bens e direitos com capacidade de gerar fluxo de caixa a curto, médio e longo prazo, dividido em Tangível e Intangível, sendo assim o Goodwill é considerado o tema mais polêmico na contabilidade, pois conceitualmente é de difícil percepção e sua mensuração é um fator muito discutido, mas não há nas normas contábeis tanto nacionais quanto internacionais, qualquer duvida quanto à necessidade de seu registro (na aquisição de uma empresa), o chamado Goodwill Adquirido ou Comprado, quando ocorre à compra ocorre à venda, então haverá sua mensuração, pois o fato é uma negociação. Na negociação quem compra adquire quem vende se desfaz do negocio. Com relação à percepção dos empresários a qual foi realizada a pesquisa, o conhecimento é básico, pois o entendimento do assunto mencionado Goodwill vem da própria empresa
|
422 |
Påverkar incitament värderingen av goodwill? / Does incentives effect goodwill valuation?Aronsson, Johan, Erlandsson, Joakim January 2010 (has links)
Bakgrund och problem: En harmonisering inom redovisningsområdet i Sverige har skett, bland annat på grund av Sveriges inträde i EU. En av förändringarna är sättet koncerner numera redovisar goodwill. Under tidigare reglering skrevs goodwill av under en femårsperiod. I och med införandet av IAS förordningen har goodwill inte längre någon bestämd livslängd och testas istället årligen om nedskrivningsbehov föreligger. Värderingen av goodwill baseras på framtida prognoser, vilka alltid innehåller en viss osäkerhet. På grund av att goodwill inte längre har en bestämd livslängd utgör goodwillposten en allt större del av företags balansräkning. Eniro är ett av de mer extrema fallen. För räkenskapsåret 2008 redovisar Eniro totala tillgångar på 16.620 msek varav 11.374 msek är goodwill. När goodwill är en så stor del av företags totala tillgångar kan en felvärdering få ödestiga konsekvenser. Då värderingen av goodwill baseras på prognoser finns det en flexibilitet som skulle kunna nyttjas för personlig vinning. Studien undersöker om det finns ett samband mellan goodwillnedskrivningar och faktorerna företagsstorlek, rörlig ersättning till verkställande direktör samt om verkställande direktör är nytillsatt. Syfte: Syftet med studien är att studera om olika incitament påverkar företag att utnyttja flexibiliteten i redovisningen av goodwill. Metod: För att uppfylla syftet med studien har en kvantitativ metod tillämpats. Företag noterade på Stockholm Nasdaq OMX Large Cap och Mid Cap har behandlats. Datan om företagen har samlats in från företagens årsredovisningar räkenskapsåren 2005-2008. Resultat och slutsatser: Studien visar att nytillsatta verkställande direktörer oftare skriver ner goodwill än ej nytillsatta verkställande direktörer. Nytillsatta verkställande direktörer skriver dock ner goodwill med en lägre summa än ej nytillsatta verkställande direktörer. Resultatet förklaras med den höga variansen för nedskrivningarna gjorda av ej nytillsatta verkställande direktörer. Studien finner att stora företag oftare skriver ner goodwill och att nedskrivningarna är av ett högre värde än mindre företag. Ett resultat som finner stöd av tidigare forskning. Studien visar även att det finns incitament för verkställande direktörer under nästan samtliga räkenskapsår i studiens urval.
|
423 |
Vices et vertus de l’interprétation, Diderot en quête d’éthique (1773-1784) / In Quest of ethics, Interpretation in Diderot’s late work (1773-1784)Vincent, Charles 19 November 2012 (has links)
Notre thèse vise à interpréter le décousu du discours moral de Diderot depuis son voyage à Saint-Pétersbourg jusqu’à sa mort (1773-1784), à l’aide de quatre disciplines : analyse de controverses, logique, épistémologie et herméneutique. Le philosophe vieillissant a fait l’objet d’une triple critique : incohérence philosophique, hypocrisie morale et décousu stylistique. Cette image d’une girouette un peu sénile et un peu lâche est pour partie le résultat d’une lecture simplificatrice, initiée par les Antiphilosophes dès l’époque des Lumières, et pour partie le résultat d’une écriture et d’une pensée plurielle, dont la complexité échappe. Le philosophe vieillissant étudie la morale de différents points de vue complémentaires ou antagonistes, oscillant entre la recherche d’une norme universelle du bien et l’étude des circonstances qui font varier les comportements. Nous proposons de lire son œuvre ultime à l’aune de l’encyclopédisme comme une anamorphose jouant de plusieurs thèmes, savoirs et écritures. La cohérence de sa morale dépend alors du point de vue que le lecteur ou le critique adopte. Diderot, conscient que la multiplicité des regards et des styles qu’il propose sur la morale risque d’en troubler la cohérence, réfléchit, dans l’Essai sur les règnes de Claude et de Néron, à une éthique de l’interprétation. Il propose un mode lecture de l’œuvre et la vie de Sénèque qui vaut aussi pour son époque et pour lui-même. Loin de dissoudre l’exigence d’une morale universelle dans l’infinie variation des cultures, des circonstances et des langues, l’interprétation bienveillante rapproche les cultures autant que les différentes conceptions du bien. / This thesis attempts to interpret Diderot’s disjointed style in ethics, from his trip to Saint-Petersburg until his death (1773-1784), with the help of four disciplines: analysis of the controversies, logic, epistemology and hermeneutic. In the late period, Diderot was criticised for incoherence, moral hypocrisy and ragged writing. On one hand, this image was the result of simplistic reading, initiated by the Counter-Enlightenment. On the other, it comes from a plural way of writing and thinking. The aging philosopher studied ethics from different points of view, oscillating between the search for universal rules and the study of varying circumstances. Considering Diderot’s encyclopedism, this thesis proposes reading the late work as an anamorphosis playing on several themes, knowledge and writings. The consistency of his ethics will therefore rely on the reader’s perspective. Diderot was well aware of the plural reading of his complex work. To counter misinterpretations, he reflected on a moral way to interpret Seneca in his Essai sur les règnes de Claude et de Néron. This practice of interpretation applied as much for Diderot himself as it did for his period. Far from dissolving the need for a universal moral truth in an infinite variation of cultures, circumstances and languages, the philosopher instead tried to bring together these cultures as well as different conceptions of good and evil.
|
424 |
The role of the most recent prior period's price in value relevance studies : a thesis presented in partial fulfillment of the requirements for the degree of Doctor of Philosophy in Finance at Massey University, Palmerston North, New ZealandSenthilnathan, Samithamby January 2009 (has links)
Numerous value relevance investigations use the Ohlson (1995) model to empirically explore the value relevance of accounting variables such as earnings and goodwill amortisation by employing equity price as the dependent variable, but do not incorporate the most recent prior period’s equity price as an additional explanatory variable. The Ohlson (1995) model and the efficient market literature indicate that, since share prices represent the present value of future permanent earnings in an efficient market, the most recent prior period’s equity price should be a crucial variable for explaining the current price in value relevance models. This thesis therefore outlines how the Ohlson (1995) model incorporates the most recent prior period’s price as a potentially important value relevant explanatory variable, and reformulates the Ohlson (1995) model to demonstrate how the empirical specification of value relevance regression models can be greatly improved by including the most recent prior period’s price as an additional explanatory variable. We revisit the Jennings, LeClere, and Thompson (2001) empirical specification used to study whether goodwill amortisation is value relevant and potentially informative with respect to future earnings to illustrate the improvement to the Ohlson (1995) value relevance model empirical specification. When the model specification is improved by including the most recent prior period’s price as an additional explanatory variable, trailing earnings are shown, using time series, cross-sectional, and returns-based analysis, to be at best marginally value relevant when empirically explaining share prices in value relevance regression models. The thesis also indicates that goodwill amortisation should not be deducted from earnings in accounting statements because the presence of goodwill amortisation is significantly positively (not negatively) related to equity prices. This effect is eliminated when the most recent prior period’s price is included as an additional explanatory variable in the regression analysis, thus indicating that goodwill amortisation information as well as trailing earnings information have already been incorporated into the most recent prior period’s price. The thesis further indicates that value relevance studies that use the Ohlson (1995) model should use, for econometric reasons, change in price or else returns, not the price level, as the dependent variable. When returns are used to test the value relevance of goodwill amortisation, firms that report positive goodwill amortization actually have higher subsequent returns, a result that could possibly be due to the fact that growing firms tend to possess goodwill when they use acquisitions to expand. Results obtained when using returns to test whether goodwill amortisation is value relevant therefore extend the existing literature, since the prevailing expectation in the accounting literature is that goodwill amortization either represents a reduction in the value of goodwill over time or is not value relevant.
|
425 |
ACCOUNTING FOR GOODWILL ON CONSOLIDATIONCarnegie, Garry D, kimg@deakin.edu.au,jillj@deakin.edu.au,mikewood@deakin.edu.au,wildol@deakin.edu.au January 1987 (has links)
The issue of accounting for goodwill has caused considerable concern to accountants and academics. For over 100 years there has been diversity of views as to the nature, recognition and measurement of goodwill. Such diversity of views has contributed to the adoption of a variety of accounting practices for goodwill, which has lead to attempts to regulate practice by accounting professions in the Anglo-American world. The research conducted involves a literature review to identify the concepts and definition of goodwill and the criteria for its recognition and measurement. the investigation will then concentrate upon goodwill arising on consolidation of the financial statements of a group of companies. Major accounting practices will be examined, along with the requirements of the australian and mojor overseas professions on the issue. The findings of a study of listed Australian companies which investigated the accounting policies adopted for goodwill on consolidation before and after regulation of the issue and which sought views upon some of the conceptual issues involved are reported and discussed. Implications of the research for the Australian accounting profession will be addressed, and recommendations will be propsed together with a description of future research opportunities.
|
426 |
Valorisation et reporting du goodwill : enjeux théoriques et empiriquesPaugam, Luc 01 December 2011 (has links) (PDF)
Le goodwill est, par nature, un objet complexe en ce qu'il englobe deux perspectives : la première est économique - il s'agit de la valeur présente des profits économiques espérés - la seconde est comptable - excès du prix payé par un acquéreur sur la juste valeur des actifs nets acquis. Ces deux acceptions du goodwill étant imbriquées, nous les analysons en décomposant le goodwill comptable - surpaiement, goodwill généré en interne (GGI) et synergies externes. Notre analyse fait émerger, d'une part, des questions de valorisation du goodwill économique, et de l'autre, des enjeux de reporting du goodwill comptable. Sur la première question, nous avançons une proposition sur les fondements de la mesure du GGI : un modèle alternatif de valorisation, de nature combinatoire, fondé sur la théorie des capacités (Choquet, 1953) et relaxant le postulat standard d'additivité, est testé sur un échantillon d'entreprises cotées américaines. Les performances de ce modèle non-additif s'avèrent supérieures à celles du modèle additif d'Ohlson (1995). Sur la question du reporting, nous analysons l'impact sur le coût des capitaux propres de l'information comptable communiquée au titre des tests de dépréciation du goodwill (IAS 36, FAS 142). Une association négative est établie entre information pertinente et engagement de transparence, et coût du capital. Nous examinons les déterminants et les conséquences de la communication de la valorisation initiale du goodwill et de l'affectation du prix d'acquisition (IFRS 3, FAS 141). L'identification des immatériels réduit l'asymétrie informationnelle entre managers et investisseurs et les erreurs de valorisation de ces derniers.
|
427 |
IFRS 3 (R) : Mer relevant och jämförbar än IAS 22? / IFRS 3 (R) : More relevant and comparable than IAS 22?Myrberg, Emil, Pergefors, Andreas January 2010 (has links)
<p>IASB har presenterat en ny redovisningsstandard för rörelseförvärv som heter IFRS 3(R) som ett steg i arbetet att ersätta IAS 22. Arbetet med standarden påbörjades år 2001och är ett steg i harmoniseringsarbetet mellan IASB och FASB och för att förbättra dekvalitativa egenskaperna vid redovisning enligt IFRS. Studien syftar till att kartläggaskillnader som finns mellan IAS 22 och IFRS 3 (R). Med hjälp av egna exempelpresenteras och analyseras skillnaderna som kartlagts för att förklara eventuellaeffekter på de finansiella rapporterna, både i balansräkningen och på de kvalitativaegenskaperna. För att avgöra om IFRS 3 (R) har närmat sig föreställningsramen användsockså teorier om ägar- och enhetsperspektiv.</p><p>Studien visar att det har genomförts många förändringar. Vissa av dessa kan kopplasdirekt till föreställningsramen, andra är kompromisser utifrån kommentarer frånremissinstanser. En tredje typ av förändringar som lett till förbättring är de som inteuttryckligen har sin grund i föreställningsramen, men som ändå har påverkat dekvalitativa egenskaperna. Jämfört med IAS 22 har IFRS 3 (R) ofta färre alternativ ochandra metoder för värdering av poster som talar för att den förespråkar ettenhetsperspektiv vilket stämmer överens med föreställningsramen.</p>
|
428 |
Nedskrivningsprövning av Goodwill - En kvantitativHugg, Maria, Wahlström, Jenny January 2007 (has links)
<p>Since the year 2005 listed companies are supposed to use international accounting standards when they set up their group accountancy. One thing that has changed with the new standards is the accounting of goodwill and long-lived intangible assets. Earlier companies were supposed to write of their goodwill during the years they had expected the extra profit to arise. According to the new regulation, an impairment test shall be done annually, as well as when there is an indication of decreased value. According to IAS 36 point 134, the company shall provide information in their accountancy about the impairment test.</p><p>The aim of this study is to find out if some companies may be willing to reveal less information in their accountancy, and if there are any factors that affect this. We will investigate if there is any relation between how much the three largest owners in each company hold both in equity- and vote share and how much information that is provided in the accountancy. We will also investigate if there is any relation between the expectations of returns from the market and how much information that is provided. The first hypothesis is: If companies are expected to get a high future cash flow, which implies a high market value in relation to book value of equity, then the company will reveal less information conveying much knowledge about the market to their competitors. The second hypothesis claim that if the three largest owners together holds a large equity- vote share, where small asymmetric information exists, then the company should want to disclose less information in their accountancy.</p><p>In this research we analyse the accountancy of each company listed at the OMX exchange by 31 Dec 2005. To see how much information that is disclosed in the accountancy, we have chosen to analyse how and if the companies accomplish their accounting according to IAS 36 point 134. To be able to compare how much information the companies provided about this, we have created a score structure. Furthermore we have used SPSS to make a regression analysis, which should show if there are any relations. Our results however show that there is no relation between how much information that is given and how large the market value compared to book value of equity is. Neither did we find any relation between how large the three largest owners where and how much information that was provided. Our results differ from earlier studies. One cause for that might be that we only picked three variables, while their studies could have included a lot more variables. Our study only focuses on a small part of the accountancy; if we had analyzed the entire accountancy we might have arrived to a different result. The year 2005 was furthermore the first year that the companies were obliged to follow the standard, which also could have had a certain impact on the result.</p>
|
429 |
Värdering av Goodwill - vid impairment testSuleiman, Ghassan, Bahador, Farzad January 2005 (has links)
<p>Bakgrund:</p><p>De internationella diskussionerna kring goodwill är och har alltid varit många. Man har bland annat diskuterat huruvida goodwill överhuvudtaget är en tillgång samt hur denna tillgång skall värderas, redovisas och skrivas av. Goodwill har fått allt större betydelse i företagen på senare år, bland annat genom de många IT-företag som uppkom i slutet av 1990-talet och därefter. Goodwill, som utgör den största delen av immateriella tillgångar i den ”nya ekonomins” företag, har varit ett av de största redovisningsproblemen. Från och med 1 jan 2005 är det obligatoriskt för alla börsbolag att övergå till IFRS 3 och detta innebär att goodwill inte får skrivas av längre utan man måste utföra årliga så kallade impairment test för att se om det finns nedskrivningsbehov.</p><p>Problem:</p><p>Övergången till IFRS kommer att leda till stora omfattande förändringar bland annat vad gäller sättet att redovisa och se på goodwill. I och med att dessa regler har trätt i kraft från och med 1 januari 2005 kan man inte veta exakt hur detta kommer att påverka företagen då allt kommer att ske i framtiden. Man har inte heller kunnat enas om dessa regler verkligen kommer att ge en rättvisande bild.</p><p>Syfte:</p><p>Syften med denna uppsats är att undersöka hur värderingsprocessen för koncernmässig goodwill går till vid impairment test i och med övergången till IFRS 3 samt om det finns några modeller för värdering av dessa goodwillposter. Vi vill även undersöka om dessa regler medför några problem för börsföretagen samt om de ger upphov till en mer rättvisande bild av goodwill.</p><p>Metod:</p><p>Enkätundersökning, intervjuer, amerikanska artiklar samt skriftliga källor. Vi har kontaktat 50 företag per telefon och 31 av dessa svarade på enkätundersökningen. Vi har även genomfört 3 intervjuer med ekonomiansvariga inom uppsatsens ämne samt en expert på goodwillfrågor på PWC.</p><p>Slutsatser:</p><p>Värderingsprocessen vid impairment test tillämpas på samma sätt av alla företag. Den mest använda modellen för värdering av goodwill är den diskonterade kassaflödes modellen (DCF). Det har visat sig att impairment test är mer tidskrävande och komplicerat än man hade förväntat sig. Under förutsättning att alla företag använder samma parametrar och avkastningskrav vid beräkning av goodwill kan de nya reglerna ge en mer rättvisande bild.</p> / <p>Background:</p><p>The international discussions around goodwill is and has always been many. People have been discussing whether goodwill is an asset and how it should be valued, calculated and amortized. Goodwill have had more importance among the companies during the last years and that is because of arise of the IT-companies at the end of 90´s. The transition to IFRS 3 will apply as of January 1, 2005 for all exchange-listed companies. The main change is that acquired goodwill is no longer amortized over a set time period. Rather, it is tested for impairment and adjusted as needed.</p><p>Problem:</p><p>The transition to IFRS is going to lead to big extensive changes, among other things the way we will see goodwill. These rules were applied January 1, 2005 and we don’t know exactly how there rules are going to influence the companies because everything is going to happen in the future. People have not yet agreed if these rules really give a correct picture of the reality.</p><p>Purpose:</p><p>The purpose of this thesis is to look into how the valuation process of goodwill comes about after the transition to IFRS 3 and also if there is any models for goodwill valuation. We also want to look into if the new rules will bring along problems for exchange-listed companies. The purpose is furthermore to se if IFRS 3 will give rise to a more correct picture of goodwill.</p><p>Method:</p><p>Questionnaire survey, interviews, American articles and litterateur sources. We have contacted 50 companies by phone and 31 of these companies answered our questionnaire survey. We have also made three interviews with people who have experience of goodwill valuation and one interview with an expert in our thesis’ subject area.</p><p>Conclusions:</p><p>The valuation process of goodwill is applied in the same way by all companies. The most used model to measure goodwill impairment is the discounted cash flow model (DCF). It turned out that impairment test is more time-consuming and complicated then one had expected. Under the condition that all companies will use same parametric and earnings requirement when valuating goodwill, IFRS 3 will give rise to a more correct picture of goodwill.</p>
|
430 |
Vilka faktorer påverkar nedskrivningen av goodwill?Jalil, Sabina, Choudrey, Haroon January 2009 (has links)
<p>Denna undersökning behandlar frågan om vilka faktorer som påverkar nedskrivningen av goodwill. Vi har valt tre faktorer utifrån redan existerande teorier och ställt upp hypoteser kring dessa med syfte till att kunna hitta samband mellan de och nedskrivning av goodwill. De undersökta faktorerna är lågkonjunktur, VD-byte och negativt resultat och urvalet av företag är hämtat från OMX Stockholm index för perioden 2006-2008. Företagens årsredovisningar har analyserats för att få fram nödvändig empiri och sedan har chi2- och Fisher-test utförts för att kunna testa trovärdigheten hos hypoteserna. Resultaten visar att goodwill endast skrivs ned vid negativt resultat.</p>
|
Page generated in 0.0392 seconds