Spelling suggestions: "subject:"kravkontroll"" "subject:"kontrollstöd""
51 |
Arbetsrelaterad self-efficacy, arbetsrelaterade stressorer och ålderDurlind, Jonna, Hedberg, Tanja January 2024 (has links)
Studien syftade till att undersöka på vilket sätt arbetsrelaterad self-efficacy predicerade de arbetsrelaterade stressorerna krav, kontroll och socialt stöd hos verksamma inom kontaktyrken (N=63). Syftet var också att undersöka om, och därest på vilket sätt, prediktionerna modererades av ålder. Genom en kvantitativ studie distribuerades en webbenkät till slutna Facebook-grupper för verksamma inom kontaktyrken. Webbenkäten innehöll en mätskala för arbetsrelaterad self-efficacy och en mätskala för krav, kontroll samt socialt stöd i arbete. Vidare efterfrågades ålder samt andra demografiska frågor. Resultaten analyserades genom tre linjära (enkla) regressionsanalyser vilka inte påvisade statistiskt signifikanta linjära samband mellan arbetsrelaterad self-efficacy och krav, kontroll eller socialt stöd. Vidare påvisade tre modereringsanalyser inte några statistiskt signifikanta modererande effekter av ålder på prediktionerna mellan arbetsrelaterad self-efficacy och krav, kontroll eller socialt stöd i arbete. / The purpose of this study was to investigate in what way occupational self-efficacy predicted the work-related stressors job demands, control and social support among human services workers (N=63). Furthermore, this study aimed to investigate if, and subsequently how, the predictions were moderated by age. Through a quantitative study, a web-based survey was distributed to closed Facebook-groups for workers in human services. The web-based survey contained a measure for occupational self-efficacy and a measure for job demands, control and social support. Additionally, age and other demographic questions were included. The results were analysed by three linear (simple) regression analyses which showed no statistically significant linear relationships between occupational self-efficacy and job demands, control or social support. Three moderation analyses found no statistically significant moderating effects by age on the predictions between occupational self-efficacy and job demands, control or social support.
|
52 |
Kontoret bra, men hemma bäst? -En kvalitativ studie om distansarbetets inverkan på socialsekreterares arbetssituationJohansson, Åsa, Kheniab, Ahmed January 2020 (has links)
As a consequence of the Covid-19 global pandemic, many occupational groups have been forced to readjust to teleworking. This has resulted in meetings held through different digital platforms, such as smartphones and video-meetings, instead of seeing each other physically face-to-face. This study aims to investigate social workers' experience of performing social work from home based on the aspects of relationship and communication. Central questions that are covered is how collegial- and client relationships are affected when digital means of communication becomes the leading way to communicate. Previous research that is referred to in this study illustrates aspects such as how relationships are affected when communication is done through digital means, what social workers' work situation looks like and the importance of relationships at work for social workers. The theories that are used in this study is symbolic interactionism, communication theory and control-demand-support. The study is based on the qualitative research method semi-structured interviews, containing six participants. The results of this study shows that performing work from home has both positive and negative aspects. Teleworking social workers have a need for social interaction and support from colleagues. Also, physical encounters are perceived as important when it comes to the assessment of clients, but the more established the relationship is, the less of a need for physical encounters. Having client contact from home can generate a negative feeling that clients comes to close, while for others an emotional distance is created through the calming effect of the home environment. / På grund av omständigheterna med covid-19 har organiseringen av arbetet kommit till att ställas om till distansarbete för flera yrkesgrupper ute i samhället. Detta har bland annat inneburit möten via digitala medier, som till exempel mobiltelefon och videomöten istället för att mötas fysiskt. Denna studie undersöker socialsekreterares upplevelse av att utföra socialt arbete på distans utifrån aspekter relation och kommunikation. Centrala frågor som behandlas i är hur kollegiala relationer och klientrelationer påverkas när digitala kommunikationsmedel blir det ledande sättet att kommunicera på. Den tidigare forskning som hänvisas till i denna studie belyser aspekter av bland annat relationsskapande när kommunikationen sker digitalt, hur socialarbetares arbetssituation ser ut och vad vikten av relationer på arbetet innebär för socialarbetare. De teoretiska utgångspunkterna i denna studie är symbolisk interaktionism, kommunikationsteori och krav-kontroll-socialt stöd. Studien är baserad på en kvalitativ forskningsmetod där sex stycken semistrukturerade intervjuer har genomförts. Socialsekreterare som arbetar på distans har ett behov av fysisk social samvaro och stöd från kollegor, att fysiska träffar upplevs som viktiga vid bedömningar av klienter, men ju mer etablerad relation desto mindre behov av fysiska träffar har man. Det visade sig även att utförandet av klientrelaterat socialt arbete hemifrån kunde ge en negativ känsla av att klienter kommer för nära, medan för andra skapades en emotionell distans genom hemmiljöns lugnande inverkan.
|
53 |
En kvalitativ studie om hemtjänstpersonalens erfarenheter av arbetsförändringar till följd av Covid-19 / A qualitative study of home care staff's experiences of work changes as a result of Covid-19Amay, Jawayriya January 2021 (has links)
No description available.
|
54 |
Förskollärares arbetsmiljö : Med fokus på stress / Preschool teachers´work environment : With focus on stressHellberg, Lena Ossiansdotter January 2022 (has links)
Sammanfattning Förskollärares arbetsmiljö med fokus på stress är en masteruppsats i pedagogik med syftet att försöka belysa förskollärares egna uppfattningar. Det fanns många rapporter om förskollärare, arbetsmiljö och stress, på senare år larmrapporter. Därför undersöks också hur myndigheter och andra parter beskriver arbetsmiljöproblem. Varför syns inga förbättringar av arbetsmiljön och varför blev så många förskollärare sjuka? Hittades några svar hos förskollärare själva? Metoden blev en tematisk analys av kvalitativa intervjuer med 20 förskollärare i Stockholm. Studiens teoretiska perspektiv är ramfaktorteorin, sociokulturellt perspektiv, psykosocial miljö och stress inklusive krav-kontroll-stöd modellen. Några av de viktigaste resultaten blev: Förskolebarnen ingår inte i arbetsmiljölagen, det finns statistiska problem med att mäta barngruppers storlek 15 oktober bara varje år, det är problem att all statistik slår ihop förskollärare och fritidspedagoger, ska förskollärare undervisa 40 timmar/ vecka, det saknas likvärdighet för till exempel planeringstid och ökad arbetad tid hemma. Studien föreslår vidare forskning. / Abstract Preschool teachers 'work environment with a focus on stress is a master's thesis in pedagogy with the aim of trying to shed light on preschool teachers' own perceptions. There were many reports on preschool teachers, work environment and stress, in recent years alarm reports. Therefore, it is also investigated how authorities and other parties describe work environment problems. Why are there no improvements in the work environment and why did so many preschool teachers become ill? Were any answers found among preschool teachers themselves? The method was a thematic analysis of qualitative interviews with 20 preschool teachers in Stockholm. The theoretical perspective of the study is the framework factor theory, sociocultural perspective, psychosocial environment and stress including the requirements-control-support model. Some of the most important results were: Preschool children are not included in the work environment law, there are statistical problems with measuring the size of children's groups on 15 October only every year, it is a problem that all statistics combine preschool teachers and leisure educators, preschool teachers must teach 40 hours / week, it is missing equivalence for, for example, planning time and increased time worked at home. The study proposes further research.
|
Page generated in 0.0454 seconds