Spelling suggestions: "subject:"mål att upper"" "subject:"hål att upper""
1 |
Barns kunskaper om rymden : Hur iutvecklas elevers kunskaper om solsystemet från förskoleklassen till årskurs 5?Lönqvist Mattsson, Jenny January 2006 (has links)
<p>Abstract</p><p>What do the pupils really learn in school? What do the pupils know before they begin school</p><p>and what knowledge do they have when they graduate form 5 and should have achieved the</p><p>goals? I chose to interview some pupils in the end of nursery school and some pupils in the</p><p>end of form 5. To limit myself I chose the subject space, because I think most pupils think</p><p>that space is an interesting subject. The result of my examination was that pupils in nursery</p><p>school have many different thoughts and previous knowledge about space, often on the basis</p><p>of what they have seen themselves, and that some of the pupils in form 5 have some more</p><p>developed knowledge while some pupils still got the skill as a nursery school pupil. My</p><p>examination shows that some pupils have learned surprisingly little, bearing in mind that they</p><p>have been in school for five years.</p> / <p>Sammanfattning</p><p>Vad lär sig egentligen eleverna i skolan? Vad kan eleverna innan de börjar skolan och vad har</p><p>de för kunskaper när de går ur årskurs 5 och ska ha uppnått målen? Jag valde att intervjua</p><p>några elever som går i slutet av förskoleklassen och några elever som går i slutet av årskurs 5.</p><p>För att begränsa mig valde jag rymden eftersom jag tror att de flesta elever tycker att det är ett</p><p>intressant område. Resultatet av undersökningen blev att eleverna i förskoleklassen har många</p><p>olika tankar och förkunskaper, ofta utifrån vad de själva sett, och att några elever i årskurs 5</p><p>har något mer utvecklade kunskaper medan några elever fortfarande är kvar på förskolenivån i</p><p>sitt kunnande i vissa frågor. Med tanke på att de har gått i skolan i fem år har de enligt min</p><p>undersökning lärt sig förvånansvärt lite.</p>
|
2 |
Barns kunskaper om rymden : Hur iutvecklas elevers kunskaper om solsystemet från förskoleklassen till årskurs 5?Lönqvist Mattsson, Jenny January 2006 (has links)
Abstract What do the pupils really learn in school? What do the pupils know before they begin school and what knowledge do they have when they graduate form 5 and should have achieved the goals? I chose to interview some pupils in the end of nursery school and some pupils in the end of form 5. To limit myself I chose the subject space, because I think most pupils think that space is an interesting subject. The result of my examination was that pupils in nursery school have many different thoughts and previous knowledge about space, often on the basis of what they have seen themselves, and that some of the pupils in form 5 have some more developed knowledge while some pupils still got the skill as a nursery school pupil. My examination shows that some pupils have learned surprisingly little, bearing in mind that they have been in school for five years. / Sammanfattning Vad lär sig egentligen eleverna i skolan? Vad kan eleverna innan de börjar skolan och vad har de för kunskaper när de går ur årskurs 5 och ska ha uppnått målen? Jag valde att intervjua några elever som går i slutet av förskoleklassen och några elever som går i slutet av årskurs 5. För att begränsa mig valde jag rymden eftersom jag tror att de flesta elever tycker att det är ett intressant område. Resultatet av undersökningen blev att eleverna i förskoleklassen har många olika tankar och förkunskaper, ofta utifrån vad de själva sett, och att några elever i årskurs 5 har något mer utvecklade kunskaper medan några elever fortfarande är kvar på förskolenivån i sitt kunnande i vissa frågor. Med tanke på att de har gått i skolan i fem år har de enligt min undersökning lärt sig förvånansvärt lite.
|
3 |
Den individuella utvecklingsplanen : - det formella uppdraget och lärares strävan att uppnå dess intentionLundén, Nina January 2007 (has links)
<p>Syftet med denna uppsats har varit att beskriva det formella uppdraget avseende den individuella utvecklingsplanen och utröna hur lärare menar att de arbetar i enlighet med detta. Valt fokus var grundskolans tidigare år, från skolår ett till sex. Undersökningen genomfördes i tre delar, där litteraturgenomgång, dokumentstudie av statliga, kommunala och lokala styrdokument samt intervjustudie med sex lärare, ingick. Lärare har ett likvärdigt statligt uppdrag men berörs av kommunala och lokala styrdokument som utformats på olika vis och som fokuserar på olika saker. Resultat visar att lärarnas förståelse för uppdraget skapas i processen för införandet. Det leder i sin tur lärarna till att bilda sig uppfattningar av hur de ska förhålla sig till uppdraget. Lärares uppfattningar kring hur uppdraget ska förverkligas visar två skilda sätt. Det ena sättet fokuserar på läroplanens mål att uppnå och det andra sättet på läroplanens mål att sträva mot.</p>
|
4 |
Den individuella utvecklingsplanen : - det formella uppdraget och lärares strävan att uppnå dess intentionLundén, Nina January 2007 (has links)
Syftet med denna uppsats har varit att beskriva det formella uppdraget avseende den individuella utvecklingsplanen och utröna hur lärare menar att de arbetar i enlighet med detta. Valt fokus var grundskolans tidigare år, från skolår ett till sex. Undersökningen genomfördes i tre delar, där litteraturgenomgång, dokumentstudie av statliga, kommunala och lokala styrdokument samt intervjustudie med sex lärare, ingick. Lärare har ett likvärdigt statligt uppdrag men berörs av kommunala och lokala styrdokument som utformats på olika vis och som fokuserar på olika saker. Resultat visar att lärarnas förståelse för uppdraget skapas i processen för införandet. Det leder i sin tur lärarna till att bilda sig uppfattningar av hur de ska förhålla sig till uppdraget. Lärares uppfattningar kring hur uppdraget ska förverkligas visar två skilda sätt. Det ena sättet fokuserar på läroplanens mål att uppnå och det andra sättet på läroplanens mål att sträva mot.
|
5 |
Matematiklärares attityder och inställningar till nya mål och nationella prov i matematik i år 3Österling, Anette January 2008 (has links)
Under lärarutbildningen här på Malmö högskola har jag hela tiden påmints om att planera mina matematiklektioner och undervisning efter läroplaner och kursplaner i matematik. Att för mig som nybliven lärare arbeta efter kursplan och läroplan är därför en självklarhet. Skolverket och regeringen har arbetat fram förslag till nya kursplaner i matematik i år 3 som ska börja gälla från och med höstterminen 2008. De har även som mål att införa nationella prov i matematik i år 3 under vårterminen 2009. Syftet med denna studie är att undersöka matematiklärares attityder och inställningar till dessa nya mål att uppnå och de nya nationella proven i matematik i år 3. En enkätundersökning på 46 matematiklärare ligger till grund för svaren på mina frågor. Resultatet av enkätundersökningen visade att en övertygande majoritet av de medverkande lärarna är positivt inställda till införandet av nya mål och nationella prov i matematik i år 3. Lärarna anser även att deras elever kommer att nå upp till målen i matematik i år 3. / During my education, I have always been reminded to plan my mathematic lessons according to the curriculum in mathematics. For me, as a newly graduated teacher, it is obvious that I will have to do just that. The government has developed a new curriculum in mathematics to be used in grade 3 in primary school. It is supposed to start being used in the fall term of 2008. They have also a goal to introduce national exams in mathematics in grade 3 in primary school during spring term in 2009. The purpose with this study is to examine attitudes towards this new curriculum and national exams in mathematics in grade 3. A survey of 46 mathematic teachers is the basis of the answers for my questions. The result of the survey shows that a convincing majority of the participating teachers were positive to the introduction of the new curriculum and national tests in mathematics for grade three. The teachers’ opinion was also that their students would reach up to the level of the curriculum
|
6 |
LPO - 94 i Praktiken. - Hur några pedagoger tolkar och konkretiserar läroplans - och kursplansmålen i religionskunskaps ämnetLindgren, Joanna January 2008 (has links)
Syftet med denna studie har varit att undersöka hur fem pedagoger tolkar och praktiskt arbetar med styrdokumenten Lpo94 och kursplanen i religionsämnet i grundskolans senare år. Min metod bestod av en kvalitativ undersökning, i form utav djupintervjuer. Resultaten visar att dessa pedagoger anser att Lpo94 och kursplanen i religionsämnet kompletterar varandra väl. Resultaten visar också att styrdokumenten i hög grad påverkar pedagogerna i deras dagliga arbete, när det gäller lektionsplaneringar och deras val av stoff. Vidare stämmer resultet överens med tidigare utredningar och slutsatser som både statens Skolverk och ett flertal forskare har genomfört, när det gäller krav på måluppfyllelse.
|
7 |
Strävansmålens roll i lärares planering av matematikundervisningAndersson, Christian, Christiansen, Peter January 2009 (has links)
I vår studie har vi genom kvalitativa intervjuer med fyra lärare i grundskolans senare år och en mellanstadielärare undersökt strävansmålens roll i planering och undervisning i matematik. Vi har även undersökt vilka arbetssätt och arbetsformer lärarna uppger att de utgår ifrån och kopplat detta till strävansmålens roll i undervisningen. Vår studie tyder på att det inte är så vanligt att lärare i matematik utgår från strävansmålen i sin planering och undervisning. Det vanligaste var att lärarna utgick från uppnåendemålen och att deras undervisning var läroboksstyrd och byggde på individuellt räknande. I arbetet berör vi även den kunskapssyn som förespråkas i Lpo94 och jämför den med respondenternas syn.
|
8 |
Uppfattningar om barn i behov av särskilt stöd och resursfördelningar i skolanBrithell, Åsa, Lundberg, Ehlena January 2007 (has links)
<p>Syftet med denna studie är att undersöka hur lärare ser på begreppet barn i behov av särskilt stöd och hur skolans resurser möter barnens behov. Studien bygger på Foucaults teori om makt som belyser samhällets och lärarnas starka position kring maktutövandet i förhållande till elever och resurser. Bronfenbrenners ekologiska miljömodell används för att stödja synen på hur miljön runt barnet påverkar barn i behov av särskilt stöd. Studien utgår från ett diskursanalytiskt perspektiv för att undersöka mönster, skillnader och likheter i lärarnas uppfattningar. Lärarna nämner vilka barn de uppfattar är i behov av stöd och de ger förslag på hur resurserna kan tas tillvara på. Generellt uppfattar lärarna att barn i behov av särskilt stöd inte får det stöd de har rätt till. Den empiriska undersökningen bygger på intervjuer av fyra lärare. Lärarna är verksamma inom årskurs 1 till 3 i kommunala skolor. Studien är huvudsakligen gjord efter en kvalitativ metod med öppna intervjufrågor. I styrdokumenten för skolan understryks att skolan ska vara en skola för alla elever. Barn med olika svårigheter ska känna en gemenskap och inkluderas i skolan.</p>
|
9 |
Uppfattningar om barn i behov av särskilt stöd och resursfördelningar i skolanBrithell, Åsa, Lundberg, Ehlena January 2007 (has links)
Syftet med denna studie är att undersöka hur lärare ser på begreppet barn i behov av särskilt stöd och hur skolans resurser möter barnens behov. Studien bygger på Foucaults teori om makt som belyser samhällets och lärarnas starka position kring maktutövandet i förhållande till elever och resurser. Bronfenbrenners ekologiska miljömodell används för att stödja synen på hur miljön runt barnet påverkar barn i behov av särskilt stöd. Studien utgår från ett diskursanalytiskt perspektiv för att undersöka mönster, skillnader och likheter i lärarnas uppfattningar. Lärarna nämner vilka barn de uppfattar är i behov av stöd och de ger förslag på hur resurserna kan tas tillvara på. Generellt uppfattar lärarna att barn i behov av särskilt stöd inte får det stöd de har rätt till. Den empiriska undersökningen bygger på intervjuer av fyra lärare. Lärarna är verksamma inom årskurs 1 till 3 i kommunala skolor. Studien är huvudsakligen gjord efter en kvalitativ metod med öppna intervjufrågor. I styrdokumenten för skolan understryks att skolan ska vara en skola för alla elever. Barn med olika svårigheter ska känna en gemenskap och inkluderas i skolan.
|
10 |
Mål att sträva mot : en kvalitativ intervjustudie kring lärares tolkningar av strävansmål i grundskolans kursplan i matematikKannius, Gunnel, Larsson, Linda January 2008 (has links)
Vid införandet av de nuvarande styrdokumenten Lpo 94 medföljde att lokala tolkningar av styrdokumenten ska formuleras. Tolkningen av styrdokument anser vi vara en komplex del av läraryrket. Syftet med denna studie är att ta reda på vad matematiklärare, vilka undervisar i grundskolans senare år, uttrycker för tolkningar av begreppet strävansmål samt två utvalda strävansmål ur kursplanen i matematik för grundskolan. Vår förhoppning är att på så sätt bidra till ökad reflektion och kunskap gällande tolkning av skolans styrdokument. Vi valde att genomföra en kvalitativ intervjustudie med fyra matematiklärare i grundskolans senare åldrar. Lärarna, vilka medverkar i denna studie, har olika lång arbetslivserfarenhet inom läraryrket. Resultatet visar att lärare gör olika tolkningar av de två strävansmålen samt att de också tolkar själva begreppet strävansmål olika. Resultatet visar också att lärare anser att tolkningen är svår. Vi drar slutsatsen att dessa olika tolkningar kan få följder för intentionen om en likvärdig skola för alla. / When the current national curricula for the compulsory school system, Lpo 94, was implemented, local interpretations followed. We consider interpretation of curriculum and syllabi as a complicated part of teachers work. The aim of this study is to find out which interpretations elementary school teachers do on goals to aim for, taken from the syllabi of mathematics of the elementary school. Our expectations are that this study will contribute to increased reflections and knowledge concerning formulations of national curricula for the compulsory school system. We choose to perform a qualitative interview study with four teachers of mathematics in the upper school. The teachers, whom contribute to this study, experience of teachers work was varied. The result shows that teachers do various interpretations of the two goals to aim for. The teachers also interprets the concept of goals to aim for differently. The result also shows that the teachers consider the interpretation as difficult. Our conclusion is that these different interpretations can effect the intention of an equivalent school for all.
|
Page generated in 0.0716 seconds