Spelling suggestions: "subject:"deorganisatoriska ocho social arbetsmiljö"" "subject:"deorganisatoriska och3 social arbetsmiljö""
1 |
"Vi är ju inte vi och dom, men..." : En studie om vårdpersonals upplevelse av organisationskultur i relation till organisatorisk- och social arbetsmiljö på en vårdavdelningJunered, Sofia January 2019 (has links)
Trots att den organisatoriska-och sociala arbetsmiljön i Sverige förbättrats under de senaste decennierna finns det fortfarande utbredda arbetsmiljöproblem för många grupper på arbetsmarknaden.Intresset för organisatorisk-och social arbetsmiljö har ökat under de senaste åren och en god arbetsmiljö är något som är bra för både arbetstagare och arbetsgivare. Organisationer består av individer som alla är unika, har olika erfarenheter, värderingar och åsikter. Organisationskultur utvecklas och uppstår i en organisation när människor arbetar tillsammans under en längre tid, det innebär att uppfattningar och normer kring hur arbetet och samarbetet ska ske under en kortare eller längre period växer fram.Tidigare forskning har ofta inriktats på att försöka utläsa vilka egenskaper i en organisationskultur som är betydelsefulla för en organisations effektivitet. I denna uppsats undersöks vårdpersonals upplevelse av organisationskultur i relation till organisatorisk-och social arbetsmiljö med avseende på mål, samarbete och kommunikation. Uppsatsen är kvalitativ medett deduktivt angreppssätt, där den insamlade empirin analyseras utifrån tidigare forskning och Edgar H. Scheins (2017) teori om organisationskultur. Utifrån den valda metoden har det varit möjligt att få en djupare inblick i vårdavdelningens organisationskultur.Resultatet visar att vårdavdelningen sannolikt befinner sig i en förändringsprocess där även ett gemensamt lärande äger rum, vilket innebär att ledarskapet har stora möjligheter att påverka organisationskulturen. Resultatet visar också att organisationskulturen kan ha en påverkan på vårdavdelningens arbete med mål, samarbete och kommunikation vilka är delar av den organisatoriska-och sociala arbetsmiljön.
|
2 |
Distansarbete : - ansvar och effekter med OSA perspektiv i ljuset av COVID-19 / Teleworking : - responsibilities and effects with an organizational and social work environment perspective in the light of COVID-19Hoffman, Michaéla January 2020 (has links)
This essay processes the responsibility for the psychosocial environment at work, including both organizational and social aspects, during teleworking. As an effect of the COVID-19 pandemic, a large-scale part of the labour market switched to solely teleworking. There are, as with most things, both advantages and disadvantages of teleworking and the dissertation focuses on the organizational and social work environment aspects in companies that conduct office work of various kinds. The essay examines EU law and other relevant international sources together with the Swedish sources of law. To put the law to a societal perspective, to be able to analyse the consequences of the application of the law, literature and assured research in the field are studied. A qualitative study is included to examine women's experience of teleworking based on organizational and social factors with a gender perspective.The essay concludes that the legal responsibility for the working environment, regardless of where the work accomplishes, lies with the employer. The employee's responsibility is limited to actively participating in the undertaking with the working environment. A need for a distinct description and information about the employee's participation can facilitate cooperation regarding the work environment during teleworking. The advantages that emerge in the qualitative study are the difficulties with telework are the demarcation between work and private life. Also, the lack of physical meetings during telework, despite today's information technology tools. The respondents are affirmative about teleworking to a greater extent in the future, but not under duress or full time.
|
3 |
Arbetsmiljön; arbetstagarens eller chefens ansvar? : En kvalitativ studie av arbetstagares upplevelser av sitt eget arbetsmiljöansvar samt hur arbetstagaren upplever chefens påverkan på den organisatoriska och sociala arbetsmiljönEdvall, Marie, Lundquist, Sanna January 2020 (has links)
Denna studie handlar om den sociala och organisatoriska arbetsmiljön där syftet är att undersöka arbetstagares upplevelser av sin egna och chefens ansvar i skapandet av en god arbetsmiljö. Undersökningen bygger på material från tio kvalitativa intervjuer och resultatet visar på flera faktorer som inverkar på arbetsmiljön. Dels är det den organisatoriska delen som innefattar strukturella förutsättningar och dels den sociala delen som belyser mjuka värden. Slutsatsen är att arbetsmiljö påverkas av hur både den sociala och den organisatoriska närvaron ser ut. Detta i form av arbetstagares medvetenhet kring sitt eget ansvar i arbetsmiljöarbetet, graden av chefens närvaro och stöd samt både organisatoriska och individuella förutsättningar för chefen att genomföra tillfredsställande arbetsmiljöåtgärder. Slutligen är en tydlig och ömsesidig delaktighet i organisationens struktur- och ansvarsfördelning betydelsefull för arbetsmiljön. / <p>2020-06-08</p>
|
4 |
Inhyrda konsulters upplevelse av sin psykosociala arbetsmiljö : En kvantitativ enkätundersökning inom bemanningsbranschenEliasson, Anton, Hedlund, Josef January 2022 (has links)
Bemanningsbranschen har varit ett omdiskuterat ämne. På grund av det unika trepartsförhållandet som innebär att arbetsmiljöansvaret är delat mellan bemanningsföretaget och konsultföretaget riskerar bemanningspersonalens arbetsmiljö att bli lidande. Av den anledningen åsyftade studien att undersöka hur den psykosociala arbetsmiljön upplevdes hos inhyrda konsulter i bemanningsbranschen. Studien genomfördes med en kvantitativ ansats genom en enkätundersökning som skickades ut tillanställda konsulter på ett bemanningsföretag i Västerbotten. Datamaterialet analyserades utifrån Karasek och Theorells krav, kontroll och stöd-modell. Resultatet i studien indikerade på att bemanningspersonalen generellt upplevde en god psykosocial arbetsmiljö och att den allmänna trivseln var hög. Utifrån krav-, kontroll- och stödmodellen framkom det att kraven som ställdes var lägre än den upplevda kontrollen. Vidare upplevde respondenterna ett starkt socialt stöd, främst ifrån kollegor. Andra intressanta fynd var att kvinnor tenderade att ha en sämre återhämtning mellan arbetspassen i jämförelse med männen och att äldre respondenter upplevde sin anställning som tryggare jämfört med yngre respondenter
|
5 |
Som att sparka in en öppen dörr! : Synen på, och implementeringen av föreskriften Organisatorisk och social arbetsmiljö (AFS 2015:4) i offentlig sektor / Like kicking in an open door...Lönnberg, Elin, Möller, Therese, Ståhl, Jennie January 2016 (has links)
Våra teoretiska utgångspunkter grundar sig i den regelstyrning som styr och samordnar offentlig sektor samt den målstyrning som dessa organisationer omfattas av. En nyckelfaktor vid förändringsarbete är ledarskapet och vilket stöd den enskilde individen upplever, vilka krav arbetsuppgifterna ställer samt vilken kontroll hen har över sitt arbete. Implementeringsprocessen präglas inom offentlig sektor av ett uppifrån-och-ner-perspektiv där beslut fattas av politikerna och som sedan förväntas tillämpas neråt i organisationen. Syftet med vår studie är att undersöka vilken syn offentliga organisationer har på, och hur arbetet med att implementera förskriften Organisatorisk och social arbetsmiljö (AFS 2015:4) ser ut. Syftet är också att studera vilken inverkan ledarskapet förväntas ha, samt vilka verktyg organisationerna använder sig av. I vår metod utgår vi från ett fenomenologiskt perspektiv och en kvalitativ ansats där vi genomfört tio semistrukturerade intervjuer. Respondenterna är representanter från HR samt chefer på olika nivå i offentlig sektor. Resultatet har vi sedan ställt i relation till våra teorier samt tidigare forskning. Resultatet speglar en relativt positiv syn på föreskriften även om det uttrycks en oro i att förväntningarna kan bli för höga och att kraven på enhetscheferna kommer att öka. Ledarskapet ses ha en stor betydelse för att minska ohälsan. Förutsättningar som anges för en lyckad implementering är utbildning, att involvera medarbetarna samt att använda resurserna på rätt sätt. Här ses också föreskriften som ett verktyg till det systematiska arbetsmiljöarbetet. I diskussionen lyfter vi den politiska styrning som ofta krockar med medarbetarnas syn och förväntan, och där enhetschefen ofta är den som hamnar i en utsatt position. Implementeringsprocessen blir svår att genomföra när det saknas tydliga mål vilket skapar en otydlighet på alla nivåer som i sin tur kan leda till att ohälsan i organisationerna snarare ökar.
|
6 |
Systematiskt arbetsmiljöarbete ochorganisatorisk och social arbetsmiljö : En kvalitativ studie om brytpunkten mellan inomorganisatorisktarbetsmiljöarbete och social arbetsmiljöDelmar, Nina, Rask, Pernilla January 2018 (has links)
Syftet med denna uppsats har varit att undersöka vad som sker i brytpunkten mellan en organisationssystematiska arbetsmiljöarbete och dess organisatoriska och sociala arbetsmiljö. För att få en bredarebild av vad som sker i organisationen har en kvalitativ studie med både intervju- ochenkätundersökning genomförts. Resultatet av dessa visar att de nya EU-direktiven GDPR och IDD ärorsak till upplevd ökad arbetsbelastning. Detta leder till stress och oro bland medarbetarna, samtidigtsom cheferna upplever att de i detta har svårt att hjälpa sina medarbetare att prioriteraarbetsuppgifter. Slutsatserna vi har dragit är att politiska direktiv kan vara en bidragande orsak tillökad arbetsbelastning och stress. Det kan även försvåra för bolagets systematiska arbetsmiljöarbete.Bolaget skulle kunna tjäna på att se över informationsflödet mellan ledning och medarbetare för attundvika informationströtthet och ökad oro. En väl genomtänkt implementeringsprocess vidförändringsarbete kan med fördel därmed av bolag ses som en del av deras arbete i detorganisatoriska och sociala arbetsmiljöarbetet. / <p>Godkännande datum: 2018-06-20</p>
|
7 |
VI HAR HÖGA FÖRVÄNTNINGAR PÅ DIG OCH OM DU ÄR RÄTT PERSON SÅ FÅR DU UTVECKLINGSMÖJLIGHETER. : En studie av platsannonsen som en del av arbetet med organisatorisk och social arbetsmiljö.Hådén, Sofie, Rundén, Ida-Maria January 2017 (has links)
I denna studie har platsannonser inom yrkesgruppen Human Resources analyserats för att studera hur krav, kontroll och stöd balanseras i platsannonser. Därefter diskuteras detta i förhållande till organisatorisk och social arbetsmiljö. Forskning visar att det råder stora brister inom området arbetsmiljö. Bristerna behöver förebyggas från arbetsgivarens sida då dessa vanligtvis hanteras när arbetsmiljöproblem uppstår. Denna studie har gjorts då viser en möjlighet för arbetsgivaren att arbeta förebyggande genom att tillämpa arbetet med arbetsmiljön redan i platsannonsering. Eftersökta egenskaper och kompetenser visade sig omfatta en stor del av platsannonserna medan resurser påträffades i betydligt mindre grad.Resultatet visar att det ställs högre krav på den arbetssökande än vad arbetsgivaren kan erbjuda utrymme för vilket går emot arbetsmiljöreglerna då krav, kontroll och stöd inte balanseras.
|
8 |
”Du har krav från alla håll” : En kvalitativ studie om mellanchefers psykosociala arbetsmiljöEngström, Sandra, Sanchez Gaba, Marcos January 2017 (has links)
Studien syftar till att undersöka och försöka förstå hur mellanchefer upplever sin psykosociala arbetsmiljö och varför just de hamnar i en extra utsatt position. Studiens frågeställningar är: Hur upplever de intervjuade mellancheferna sin psykosociala arbetsmiljö utifrån krav, kontroll och socialt stöd och hur kan dessa upplevelser förstås? Går det att identifiera några skillnader i privat respektive offentlig sektor vad gäller den psykosociala arbetsmiljön för dessa mellanchefer? Har de nya föreskrifterna haft någon inverkan på den upplevda psykosociala arbetsmiljön? För att undersöka detta gjordes sex intervjuer med mellanchefer verksamma i privat och offentlig sektor. Tidigare forskning om rollen som mellanchef målar upp en ansträngd situation. Gruppen mellanchefer är av extra intresse eftersom deras situation även kan påverka deras underordnades arbetsmiljö, vilket blir studiens motivering. Det teoretiska ramverk som används är Karasek och Theorells krav-kontroll-stödmodell. Vidare presenteras tidigare forskning om mellanchefers psykosociala arbetsmiljö samt skillnader mellan sektorerna. Resultaten bygger på sex teman; rollen som mellanchef, krav, kontroll, socialt stöd, övriga omständigheter och de nya föreskrifterna. Studien visar att beskrivningen mellancheferna ger av sin arbetssituation stämmer väl överens med tidigare forskning – rollen är komplex. Dimensionen kontroll har en extra framträdande roll i deras upplevelser. Trots detta ger samtliga en relativt positiv bild av den upplevda psykosociala arbetsmiljön. Nyckeln anses vara erfarenhet. Därtill kan vi se att även övriga omständigheter har stor inverkan på upplevelsen. Vi kan inte identifiera några skillnader mellan privat och offentlig sektor. Vad gäller de nya föreskrifterna fann vi ingen inverkan på den upplevda psykosociala arbetsmiljön, inte ännu.
|
9 |
Psykosociala faktorer i statligt anställda linjechefers arbetsmiljö : En kvalitativ studieGutu-Göransson, Irina January 2016 (has links)
Syfte och frågeställningar Studiens syfte var att undersöka statligt anställda linjechefers arbetsmiljö för att identifiera psykosociala faktorer som enligt forskningen är kopplade till ohälsa. I linje med tidigare forskning och gällande rättsliga regelverk undersöktes separat faktorer som har ett positivt respektive negativt samband med ohälsa. Denna indelning återspeglas i studiens frågeställningar: (1) upplever statligt anställda linjechefer faktorer som har ett positivt samband med ohälsa (krav) och i så fall vilka? (2) upplever statligt anställda linjechefer faktorer som har ett negativt samband med ohälsa (resurser) och i så fall vilka? Metod Studien bygger på semistrukturerade intervjuer med sex linjechefer från en svensk statlig myndighet. Intervjuguiden utformades separat för varje deltagare utifrån respektive deltagares svar på ett frågeformulär som kombinerade frågorna från den svenska Demand-Control-Support Questionnaire (DCSQ) och den långa versionen av Effort-Reward Imbalance Questionnaire (ERI-Q). Transkriberade intervjuer analyserades med hjälp av en kombination av teoriledd tematisk analys, med utgångspunkt i krav-kontroll- och ansträngning-belöningsmodellerna, och induktiv tematisk analys. Studien avgränsades till individuella psykosociala faktorer som ansågs utmärkande för statligt anställda linjechefers arbetsmiljö. Resultat Linjecheferna i studien upplevde en hög arbetsbelastning, otydliga roller, motstridiga krav och krav på att dölja känslor. Samtidigt rapporterade deltagarna en hög grad av kontroll och stöd (framförallt från överordnade) samt mycket ansvar. Ansvar associerades i studien med belöning, utveckling och inflytande. Slutsats Studiens resultat tyder på att statligt anställda linjechefer upplever en rad psykosociala faktorer som har ett samband med ohälsa och som är påverkningsbara, varför studiens slutsats kan användas i myndigheters arbetsmiljöarbete. Intressanta ämnen för framtida forskning är sambandet mellan ansvar och ohälsa samt biträdande chefers exponering för faktorer som har ett samband med ohälsa. Kombination av frågeformulär och intervju som datainsamlingsmetod har i studien visat sig ha fördelar och borde testas i framtida studier.
|
10 |
Arbetstagarna som inte kunde karantäna : En studie av rättens förhållande till verkligheten via en fallstudieKarlsson, Linn January 2021 (has links)
The coronavirus has recently turned our normal lives upside down in one way or another, not least our working life. Many employers had the opportunity to send their employees home so that they can continue their work in a safe home environment. Due to the nature of the work, other employers had to keep their employees in the workplace. The purpose of this study is therefore to examine the opportunities, options and responsibilities of the private employer so that these employees can still feel safe from infection even though they have to be at the workplace. This is done primarily by analyzing different sources of law. In addition, the aim is to examine, through a case study, the complex relationship between law and reality. It is mainly analyzed on the basis of a survey. Finally, the research aims to provide a final result that can help in future crises affecting the labour market. The study concluded that employers need to devote a lot of resources to their systematic work environment management, especially if they had short-time work allowance because it was found to cause mental and physical problems, mainly in the form of stress. Finally, it should also be noted how the rules on short-time work allowance should be more industry-friendly in the future.
|
Page generated in 0.1317 seconds