Spelling suggestions: "subject:"self task"" "subject:"self tal""
51 |
The self-concept formation of juvenile delinquentsMaphila, Makaladi Lazarus 06 1900 (has links)
The purpose of this study was to investigate the self-concept of juvenile delinquents
and to compare it with the self-concept of non-delinquent adolescents.
The aspects of the self and their role in self-concept formation were outlined.
Psychosocial and moral development were discussed, as well as factors that affect
moral development.
Juvenile delinquency was studied. Poverty and lack of parental care stood out as the
main causes of juvenile delinquency. The South African juvenile justice system was
also investigated.
The Adolescent Self-concept Scale was administered to 20 delinquent and 20 nondelinquent
adolescents. The results revealed that there is a significant difference
between the self-concept of juvenile delinquents and that of non-delinquents. The
delinquent group was found to have a low general self-concept.
In order to determine how delinquent behaviour influences the self-concept and vice
versa, one respondent from the delinquent group was randomly selected and an indepth
study was carried out. / Educational Studies / M. Ed. (with specialisation in Guidance and Counselling)
|
52 |
An analysis of psychological well-being from an educational psychological perspectiveLe Roux, Antoinette 29 February 2008 (has links)
In a study of psychological well-being, the researcher attempted to address the challenge of preventing mental illness and promoting mental health using an educational psychological perspective based on Unisa's Relations Theory.
According to Relations Theory, humans are understood by the relationships they form. The intra-psychic interaction of the components of the intra-psychic structure (I/ego, self, identity and self-concept) is responsible for people's behaviour, with the essences (attachment of meaning, involvement, experience and self-actualising) and the prerequisites (the forming of relations , the life-world and climate) forming the basis of the structure.
The researcher developed and administered a questionnaire on psychological well-being and conducted interviews, and on the basis of the findings reports that psychological well-being from an educational psychological perspective consists of a healthy and positive ego and self, clearly defined identities, positive thoughts and feelings, involvement in the life world, a positive and realistic self-concept and constructive self-talk, and self-realisation. / Educational Studies / M. Ed. (Guidance and Counselling)
|
53 |
The self-concept formation of juvenile delinquentsMaphila, Makaladi Lazarus 06 1900 (has links)
The purpose of this study was to investigate the self-concept of juvenile delinquents
and to compare it with the self-concept of non-delinquent adolescents.
The aspects of the self and their role in self-concept formation were outlined.
Psychosocial and moral development were discussed, as well as factors that affect
moral development.
Juvenile delinquency was studied. Poverty and lack of parental care stood out as the
main causes of juvenile delinquency. The South African juvenile justice system was
also investigated.
The Adolescent Self-concept Scale was administered to 20 delinquent and 20 nondelinquent
adolescents. The results revealed that there is a significant difference
between the self-concept of juvenile delinquents and that of non-delinquents. The
delinquent group was found to have a low general self-concept.
In order to determine how delinquent behaviour influences the self-concept and vice
versa, one respondent from the delinquent group was randomly selected and an indepth
study was carried out. / Educational Studies / M. Ed. (with specialisation in Guidance and Counselling)
|
54 |
Spänningen i spelet: en litteraturöversikt om tävlingsångest, könsskillnader, potentiella faktorer och åtgärderEriksson, David, Fernandez Cordova, Jose Maria January 2024 (has links)
Bakgrund: Trots den synliga framgången inom idrotten kan tävlingsångest vara en dold utmaning som potentiellt påverkar prestationen negativt. Könsskillnader på tävlingsångest är komplicerad och kan härledas till en kombination av biologiska, psykologiska och sociokulturella faktorer. För att hantera tävlingsångest och optimera prestationen kan flera metoder tillämpas för mental träning, som visualisering, coping-strategier, mindfulness och self-talk. Genom att förstå och hantera tävlingsångest kan atleter uppnå bättre resultat och bidra till en hälsosammare idrottsmiljö. Syfte: Syftet med denna studie är att belysa eventuella könsskillnader på upplevelsen av tävlingsångest hos atleter. Studien syftar även till att belysa potentiella faktorer som påverkar tävlingsångest samt potentiella åtgärder för att minska tävlingsångest hos atleter. Metod: Studien är en strukturerad litteraturöversikt med en deskriptiv ansats. Fyra olika databaser (Medline, APA PsycInfo, Scopus, Cinahl) användes för att inhämta relevant litteratur, vilket resulterade i inkluderingen av totalt tretton artiklar. Resultat: Resultaten tyder på att kvinnliga atleter rapporterade högre somatisk och kognitiv ångest samt lägre självförtroende än manliga atleter. Även ålder och erfarenhet är avgörande faktorer för tävlingsångest. Äldre och mer erfarna atleter visade lägre nivå av både somatisk och kognitiv ångest samt högre självförtroende. Flera åtgärder utforskades för att hantera tävlingsångest, inklusive self-talk och mental träning, vilket visade sig vara effektivt för att minska tävlingsångest och öka självförtroendet hos atleter. Slutsats: En väsentlig betoning läggs på att individualisera interventioner för att hantera tävlingsångest utifrån enskilda behov och förutsättningar. Dessutom identifieras könsskillnader och individuella skillnader i upplevelsen av tävlingsångest, vilket bidrar till utformningen av skräddarsydda och effektiva stödåtgärder för atleter. För framtiden förespråkas en ökad forskningssatsning i Sverige där forskningsläget är otillräckligt.
|
55 |
Specialidrottslärares erfarenhet av rehabilitering för skadade elever : En kvalitativ studie riktad mot riksidrottsgymnasier och nationellt godkända idrottsutbildningarNowik, Daniel, Tellström, Amanda January 2017 (has links)
Syfte och frågeställningar Syftet med studien var att undersöka hur specialidrottslärare på RIG och NIU ger stöttning samt förmedlar strategier till elever kring mentala situationer under en rehabilitering. Frågeställningarna studien ska besvara är följande: Hur anpassas undervisningen för skadade elever på RIG och NIU i form av stöttning? Vilka metoder förekommer på gymnasier för att bidra till elevernas motivation till rehabilitering? Metod Datainsamlingen till studien gjordes i form av intervjuer utifrån en intervjuguide. Sex specialidrottslärare med olika idrotter intervjuades, fyra från NIU och två från RIG utspritt på tre olika skolor i Mellansverige intervjuades. Intervjuerna spelades in och transkriberades. Resultat Samtliga specialidrottslärare menade att motivation behövdes för att orka med att genomföra en rehabilitering och att de hade ett ansvar att finnas där som ett socialt stöd för de skadade eleverna. En motivation för eleverna blev att ta sig igenom delmål utifrån ett rehabiliteringsprogram. Specialidrottslärarna ville få eleverna att känna delaktighet under skadeperioden och de stöttades till att uppnå sina delmål. Specialidrottslärarna ansåg att stöttning var en självklar del av undervisningen, framför allt under en skadeperiod då positiv stöttning bör komma från alla håll och kanter. Det är lättare att ge stöttning till elever som är tillsammans med övriga i gruppen, då gruppdynamiken ger positiv inverkan mentalt på den skadade eleven. En del av specialidrottslärarna använder sig av en strategi med målsättningar, där de sätter upp delmål för att få en progression med rehabiliteringen. Slutsats Undervisningen anpassas så att skadade elever i största mån ska utöva sin rehabilitering i anslutning till gruppen för att den skadade eleven ska känna sig inkluderad. Detta också för att specialidrottsläraren ska kunna ge stöttning och feedback under lektionstimmarna i skolan. / <p>Ämneslärarprogrammet, Specialidrott</p>
|
Page generated in 0.0707 seconds