11 |
Unga vuxnas behov av stödjande verksamheter sett ur personalens perspektivGreen, Linda January 2005 (has links)
No description available.
|
12 |
Unga vuxnas behov av stödjande verksamheter sett ur personalens perspektivGreen, Linda January 2005 (has links)
No description available.
|
13 |
Bland äckliga fittor och kunskapsluckor : En kritisk analys av tonårstjejers sexuella agens och dess frigörande och diciplinerande potential, baserat på berättelser av barnmorskor och kuratorer / Among disgusting twats and lack of knowledgeHäggroth, Nathalie, Eriksson, Emelie January 2014 (has links)
Ett använt begrepp när det gäller tonårstjejer och sexualitet är sexuell agens, att handla efter egna beslut. Avsikten med denna studie är att nå en ökad förståelse av vad som påverkar utvecklingen av sexuell agens hos tonårstjejer, utifrån berättelser av två professioner vid ungdomsmottagningar. Syftet är också att göra en kritisk analys och en sociologisk teoretisering av upplevelsen av sexuell agens samt utifrån ett maktperspektiv utreda dess disciplinerande och frigörande potential. Tidigare forskning visar främst att det finns en avsaknad av lust och kunskap hos tonårstjejer samt att deras förmåga att ta självständiga beslut i relation till sexualitet är avhängt deras agens. I denna studie genomfördes kvalitativa intervjuer med barnmorskor och kuratorer vid ungdomsmottagningar. Tematisk analysmetod användes vid tolkningsförfarandet. Det empiriska materialet visade bland annat att tonårstjejers agens är influerat av yttre påverkan, gränssättning, skam, självförtroende och kunskap. För att nå en sociologisk förståelse av det empiriska materialet har sociologiska perspektiv på sexualitet, makt samt Foucaults teori om kroppens disciplinering använts. Baserat på professionerna vid ungdomsmottagningarna visade analysen att utvecklingen av sexuell agens gynnas av kunskap och självförtroende, hämmas av påverkan och skam samt både gynnas och hämmas av gränssättning. Den fördjupade analysen visade att sexuell agens kan skapa autonoma beslut, vilket minskar sårbarheten för maktens disciplin och därmed verkar frigörande inom disciplinens egendefinierade gränser. En avslutande slutsats var att upplevelsen av sexuell agens bör förstås som främst disciplinerande. / A concept that has been used in relation to teenage girls and sexuality is sexual agency, to act upon independent decision. The purpose of this study is to reach a better understanding of what influences the development of sexual agency in teenage girls, based on narratives of two professions at youth clinics. It also aims to make a critical analysis and a sociological theorization of the perception of sexual agency and from a power perspective investigate its disciplining and liberating potential. Previous research’s primary conclusion is that there is a lack of desire and knowledge among teenage girls. Their ability to take independent decisions in relation to sexuality depends on their agency. In this study qualitative interviews were conducted with midwives and counselors at youth clinics. Thematic analysis was used in the interpretation process. The empirical material showed that teenage girls’ agency is influenced by external influences, limit-setting, shame, self-confidence and knowledge. To reach a sociological understanding of the empirical material sociological perspectives on sexuality, power and Foucault's theory of disciplining the body have been used. Based on professions at youth clinics, the analysis showed that the development of sexual agency benefit from knowledge and confidence is hampered by influence and shame, and both benefits and hampers by boundaries. The enhanced analysis showed that sexual agency may create more autonomous decisions, reducing vulnerability to disciplining forces and thereby has liberating effects within the self-defined boundaries of the discipline. One final conclusion was that the perception of sexual agency should be understood as primarily disciplining.
|
14 |
Den riskfyllda kvinnokroppen : Könade normer och styrning genom omvårdnad i ungdomsmottagningars förmedling av hormonella preventivmedelRaeder, Lisa January 2018 (has links)
This master thesis sets out to investigate the (re)production of gendered norms through the mediation of hormonal contraceptives to young women. The empirical material of the study consists of interviews conducted with midwifes working in youth clinics around Stockholm, as well as a policy program which is used to coordinate the daily operations of youth clinics on a national level. The study is based on a Foucauldian theoretical framework and employs the concepts bio power, governmentality and gyniatric apparatus to analyse the incentives aimed at young women to promote health through the use of hormonal contraceptives. The study shows that young women are discursively constructed as ”at risk” and that hormonal contraceptives are promoted as a solution for the ”risky”, problematic and uncontrolled female body and subject. Furthermore, the study shows that the promotion of hormonal contraceptives support the discursive ”naturalization” of a binary and heteronormative gender structure as well as the idea that women’s emancipation is achieved through hormonal regulation of the female body.
|
15 |
Hellre frihet än formalisering : En kvalitativ studie om kuratorers arbete på ungdomsmottagning medungdomars psykiska ohälsa / Freedom rather than formalizationFrithiof, Julia, Sjöqvist, Elin January 2017 (has links)
This qualitative interview-based study has been carried out with five counselors fromdifferent youth centres in Stockholm County. The aim of this study is to investigate theinfluences on counselors’ work and their working conditions when dealing with mental healthproblems. The results show that both internal and external organisational factors play a role ininfluencing their work. Counselors describe their work as involving a broad scope of action,often tailored to the individual and youth centres are low-threshold organisations open to all,irrespective of their needs. Counselors consider external organisational conditions to play themost negative role in their work concerning mental health and in this regard point to both thepsychiatric and the student health services. Pressure and strain within these two services hasled to youth centre counselors taking in young people with more difficult and specialisedmental health problems than they had previously dealt with. Using Lipsky’s theory of “streetlevelbureaucracy,” we discuss how certain solutions to these problems may in turn threatenthe ideal conditions for the youth centre organisation. Solutions such as bureaucraticstandardisation could restrict the extent of counselors’ scope of action and their ability toengage patients on an individual level.
|
16 |
Moraliska konflikter vid förskrivning av preventivmedel till flickor under 15 år / Moral conflicts when prescribing contraception to girls under 15 yearsShead, Emmelie, Johansson, Mimmi January 2020 (has links)
Undersökningen har ämnat undersöka och belysa de moraliska konflikter barnmorskor kan behöva hantera i sitt arbete vid förskrivning av preventivmedel till flickor under 15 år. Genom kvalitativa intervjuer med åtta barnmorskor verksamma på ungdomsmottagningar runt om i Sverige har studien genom tematisk analys fått fram tre teman. Temana presenterade moraliska konflikter som barnmorskor hanterar vid förskrivning, dessa var 1) mognads-och riskbedömning, där rollkonflikter uppstår då informanternas personliga önskemål går emot deras yrkesroll2) föräldrars delaktighet, då det finns en önskan om föräldrars delaktighet vid förskrivning men detta är inte alltid möjligt vilket kan skapa rollkonflikter, samt 3) ofrivillig graviditet, där det finns en konflikt mellan barnmorskors riktlinje i att förhindra ofrivilliga graviditeter och huruvida sexualbrottslagen ska tolkas som ett förbud mot förskrivning av preventivmedel till flickorunder 15 år.Barnmorskorna hanterar oftast konflikterna genom att prioritera den enskilde patientens behov, i enlighet med ungdomsmottagningens riktlinjer kring förskrivning. Förslag på vidare forskning inom ämnet presenterades bland annat kunna vara att ta hänsyn till andras perspektiv, till exempel de som ställer sig emot barnmorskors handlande i att förskriva preventivmedel till flickor under 15 år.
|
17 |
Att ha eller att inte ha en ungdomsmottagning : effekten av tillgång till ungdomsmottagningar på ungdomars sexuella och reproduktiva hälsa / To have or not to have a youth clinic : the effect of access to youth clinics on young people´s sexual and reproductive healthHasselberg Lilja, Isabell, Lundstedt, Rebecka January 2021 (has links)
Sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter är grundläggande för människors hälsa och välbefinnande. Ungdomars sexuella och reproduktiva hälsa ligger till grund för deras framtida hälsa, och även för kommande generationers hälsa. Ungdomar ska ha rätt att själva bestämma över sin sexuella och reproduktiva hälsa. Ungdomstiden är en viktig tid i livet, där det sker fysiska, psykiska och psykosociala förändringar. I Sverige har ungdomsmottagningarna i uppgift att främja en god psykisk och fysisk hälsa för ungdomar, dock är det upp till varje enskild region eller kommun att besluta huruvida de ska ha en ungdomsmottagning, samt hur verksamheten ska utformas. Syftet med denna studie var att undersöka den geografiska fördelningen av ungdomsmottagningar i Sverige. Vidare var syftet att studera sambandet mellan den geografiska fördelningen av ungdomsmottagningar och incidensen av klamydiainfektioner, förlossningar, aborter respektive expediering av preventivmedel bland ungdomar. Metoden som använts för att besvara syftet var en tvärsnittsstudie. Den första delen av syftet har besvarats med deskriptiv statistik, den andra delen har analyserats med hjälp av en en bivariat regressionsanalys. Resultatet visade att fördelningen av ungdomsmottagningar såg olika ut i regionerna. Vidare visade resutatet att det fanns ett samband mellan antal ungdomsmottagningar och antalet ungdomar i regionen. Det fanns också ett samband mellan antal ungdomsmottagningar i regionen och antal expedieringar av korttidsverkande preventivmedel per ungdom, samt ett samband mellan antal ungdomsmottagningar per km² och antal expedieringar av långtidsverkande preventivmedel per ungdom. Slutsatsen av denna studie var att ungdomars sexuella och reproduktiva hälsa kan påverkas av tillgängligheten till en ungdomsmottagning. / Sexual and reproductive health is a fundamental part of human rights. Youths sexual and reproductive health are very important for not just the youth’s future health but also for the health of the next generation. Youths have a right to control and decide their own sexual and reproductive health. Adolescence is an important time period in a young person’s life where they experience changes and development in their physical and mental health. Youth clinics in Sweden have a mission to improve and care for the mental and physical health of all youths although it is up to each individual region within Sweden to determine the number of clinics within that specific region and how the clinics will achieve that mission. The purpose of this study was to compare the number of clinics within the different regions of Sweden and study whether the number of clinics and the accessibility to clinics has a correlation with the number of chlamydia infections, adolescent childbirths, abortions and proscribed contraceptives. This study uses cross-sectionell studies along with descriptive statistics and bivariate regression analysis in order to examine if there is a correlation between the number of clinics and the number of reported cases. The result of this analysis showed that there is a difference between the number of clinics in each region. It also showed that there is a correlation between the number of clinics in a region compared per youth and the amount of proscribed short-time contraceptives. The study also showed a correlation between prescribed long-acting contraceptives to youths compared to youth clinics per square kilometer. The conclusion of this study was that youths sexual and reproductive health is affected to some degree by the accessibility to youth clinics. It shows that if the youths have more access to information regarding sexual and reproductive health it will improve the state of their sexual and reproductive health.
|
18 |
Behandling och kunskapssyn - En studie om ungdomsmottagningars och barn- och ungdomspsykiatrins arbete med ungdomarNilsson, Josefine, Larsson, Angelica January 2011 (has links)
TREATMENT AND EPISTEMOLOGY A STUDY ABOUT YOUTH CLINICS AND CHILD- AND YOUTH PSYCHIATRYS WORK WITH YOUNG PEOPLE Larsson, A och Nilsson, J. Behandling och förhållningssätt. En studie om ungdomsmottagningar och barn- och ungdomspsykiatrins arbete med ungdomar. Examensarbete i normöverträdelser, normkonflikter och sociala interventioner 15 poäng. Malmö högskola: Hälsa och Samhälle, enheten för Individ familj och samhälle, 2011. The purpose of this essay was to examine which treatments child and adolescent psychiatry and youth clinics use and how they discuss these choices. We examined how social workers in child and adolescent psychiatry and youth clinics relate to medical and psychological therapy. The paper describes two organizations, child and adolescent psychiatry and youth services, and what treatment options there are in the two activities. The idea is also to describe the attitudes the professionals have to the different treatment options. The essay is based on social workers who work with children and young people aged between 12 and 23 who have problems with including depression. We have analyzed our material by using theories of epistemology. What is the epistemology of medical and psychological therapy? And are social workers knowledge enough to be able to work with young people who suffer from depression and anxiety?
|
19 |
"HBTQI-GLASÖGONEN BEHÖVER JAG INTE AKTIVT TA PÅ MIG LÄNGRE" : En intervjustudie om barnmorskors erfarenheter av att arbeta normkritiskt på ungdomsmottagning / "I DON'T NEED TO ACTIVELY WEAR THE LGBTQI-GLASSES ANYMORE" : An interview study on midwives' experiences of working norm-critically at youth clinicsHemphälä, Sara January 2022 (has links)
Bakgrund: Unga hbtqi-personers sexualitet påverkar deras mående. Att få tala med en professionell person med hbtqi-kompetens om sin sexualitet bidrar till ett bättre välbefinnande för hbtqi-ungdomar. Alla personer ska bemötas på ett likvärdigt sätt oavsett sexualitet, men trots det upplever hbtqi-personer ett varierat bemötande. Barnmorskor som arbetar på ungdomsmottagning (UM) träffar unga hbtqi-personer på uppdrag inom sexuell och reproduktiv hälsa (SRH).Motiv: Unga hbtqi-personers välbefinnande är väl kartlagt inom forskning. Det finns en kunskapslucka kring barnmorskors arbete på ungdomsmottagning avseende hur de bemöter unga hbtqi-personer, när det handlar om SRH. Syfte: Syftet med studien var att undersöka barnmorskors erfarenheter av att bemöta unga hbtqi-personer på ungdomsmottagning. Metod: Kvalitativ forskningsmetod har använts. Studien genomfördes via semistrukturerade intervjuer med sex barnmorskor på ungdomsmottagningar i två regioner i norra Sverige. Intervjuerna skrevs ut ordagrant. Tematisk analys användes som analysmetod. Analysen resulterade i tre huvudteman och fyra subteman. Queerteori användes som teoretisk referensram. Resultat: De tre slutgiltiga namngivna temana var (1) Respektfullt bemötande 2.0, (2) Ungdomsmottagningen – en hbtqi-inkluderande plats och (3) Det kostar på för unga att vara normbrytare. Barnmorskor använde sig av individanpassad rådgivning med fokus på unga hbtqi-personers behov. Barnmorskor redovisade konkreta metoder för ett inkluderande bemötande. En trygg miljö på UM och hbtqi-kompetens bland barnmorskorna beskrevs. Informanterna redogjorde för sina uppfattningar om unga hbtqi-personer samt för deras utåtriktade arbete med fokus på normer kring sex och relationer. Konklusion: Barnmorskor eftersträvar att inte göra skillnad på unga personer i möten på UM. Unga personer som kommer till UM ska behandlas på lika villkor, och ett hbtqi-perspektiv eftersträvas i rådgivningen. Kliniska implikationer utgörs av att applicera det individanpassade inkluderande bemötandet, och att inte utgå från ett heteronormativt synsätt genom konkreta metoder. Uppdaterad regelbunden hbtqi-fördjupning bland barnmorskor och övriga professioner på UM samt utökad hbtqi-kompetens bland barnmorskor inom andra verksamheter bör eftersträvas som klinisk praxis.
|
20 |
Att försöka komma under fasaden : Barnmorskors erfarenheter av att möta patienter som blivit utsatta för sexuellt våldHäggmark, Linnea, Juhlin, Ann-Sofie January 2019 (has links)
Det sexuella våldet är en globalt omfattande svårighet och ett folkhälsoproblem för kvinnor. Det råder en tystnadskultur kring ämnet som grundar sig i skuld och skam hos offret. Detta leder till att få vågar söka hjälp eller anmäla sina upplevelser. Barnmorskor anses dock vara en profession relevant att anförtro sig till vid besvär av sexuell karaktär. Barnmorskor innehar dessutom magisterexamen i sexuell och reproduktiv hälsa. Trots det tyder äldre studier på att barnmorskor upplever en osäkerhet kring att bemöta om frågor om våld. De anser att de saknar kunskap och tydliga riktlinjer. Syftet med studien var att ta del av barnmorskors erfarenhet av att möta patienter som blivit utsatta för sexuellt våld. Studien riktade sig till barnmorskor i västra Sverige som arbetar på en barnmorske- och/eller ungdomsmottagning. Studien bygger på intervjuer, vilka analyserades med kvalitativ innehållsanalys. Barnmorskorna upplevde att dialog i en trygg miljö var värdefullt för att patienterna skulle anförtro dem sina upplevelser. Barnmorskorna ansåg att det fanns omständigheter som försvårade deras möten, de såg ett värde i att arbeta personcentrerat och att verksamheten tillät ett flexibelt arbetssätt. Barnmorskorna i studien upplever inte att det är svårt att ställa frågan om sexuellt våld. En lyhördhet inför subtila signaler bör dock finnas då många patienter inte vågar berätta om sina upplevelser på grund av rådande tystnadskultur i samhället. Barnmorskorna upplever att tillräckligt med avsatt tid för patienten, samt stöd och samarbete med andra professioner, underlättar vårdandet.
|
Page generated in 0.0154 seconds