Spelling suggestions: "subject:"etiska dilemma""
1 |
Etiska dilemman sjuksköterskor möter och hanterar i den palliativa vårdenDautbegovic, Maida Maja, Vafagh Nematollahi, Haleh January 2015 (has links)
Syftet med studien är att beskriva vilka etiska dilemman sjuksköterskor inom den palliativa vården ställs inför i sitt dagliga arbete samt hur de hanterar dessa. För att besvara syftet intervjuades sex sjuksköterskor med minst två års arbetslivserfarenhet från den palliativa vården. Metoden som användes var kvalitativ intervjuer med öppna frågor användes. Resultatet av studien visar att etiska dilemman som identifierades ofta är kopplat till situationer där patientens självbestämmanderätt ställs mot sjuksköterskornas pliktetik, när anhörigas vilja skiljs från patientens vilja är en annan vanlig orsak samt resursbrist i form av personalbrist och tidsbrist. Resultatet av studien visar även skillnaden i hur sjuksköterskorna hanterar etiska dilemman som de möter i sitt dagliga arbete inom den palliativa vården. Ett flertal sjuksköterskor i studien handlar utan att göra etiska reflektioner. De funderar istället vilka handlingsalternativ det finns och väljer oftast det alternativet som ligger närmast de rådande lagar och plikter utan att reflektera kring etiken. Det framkommer även att några sjuksköterskor i studien använder etiska reflektioner för att identifiera etiskt dilemma och försöka komma fram till ett svar. Konsekvensetiken samt ”att göra gott principen” används ofta av dessa sjuksköterskor som utgångspunkt i hur de hanterar etiska dilemman. / The aim with the study is to describe what ethical dilemmas nurses face in palliative care and how they manage to deal with these dilemmas. To answer the question, six nurses with at least two years of experience in palliative care were interviewed. The method that was used was qualitative interviews with open questions. The result of the study shows that ethical dilemmas that were identified often are connected to situations where the patient's right to determine on his or her own goes against the nurses' ethical duty. When the relatives' will is different from the patient's will is another common reason and lack of resources in form of lack of staff and the lack of time. The result of the study also shows the differences in how the nurses deal with ethical dilemmas that they encounter in their daily work in the palliative care. Several nurses in the study act without doing ethical reflections. Instead they think of what options they have and they often choose the alternatives that are within current laws and obligations without reflecting on the ethics. It also occurs that some nurses in the study use ethical reflections to identify ethical dilemmas and try to obtain an answer. The ethic of consequence and the to "do good principle" are often used by these nurses as starting point in how they deal with ethical dilemmas.
|
2 |
Sjuksköterskors erfarenheter av etiska dilemman inom psykiatrinHansen, Michaela January 2013 (has links)
Utgångspunkten för studien var att sjuksköterskor inom psykiatrin är en yrkesgrupp som konfronteras med olika etiska dilemman inom vardagen. Det undersöktes sjuksköterskornas upplevda etiska dilemman inom deras verksamhetsområde som var psykiatrisk sluten- och öppenvård samt kommunal psykiatri för att få djupare förståelse om vad de som erfarna psykiatrisjuksköterskor ansåg som generella etiska dilemman och vilka tankar de hade kring potentiella lösningar. Sju sjuksköterskor med vidareutbildning inom psykiatrin intervjuades om sina erfarenheter av etiska dilemman. Intervjuerna analyserades enligt Interpretative Phenomenological Analysis (IPA). De två huvudteman som identifierades var lojalitetskonflikter och samarbete inom hierarkiska strukturer. Respondenterna upplevde etiska dilemman i situationer där de kände sig tvungna att välja mellan lojaliteten med patienten, mot organisationen eller mot sig själv som sjuksköterska. Som svårast uppfattades det att behöva agera i strid med egna värderingar. När känslor var involverade mindes dilemman starkast. Arbetsgruppen och läkaren på avdelningen beskrevs som potentiellt stöd i hanteringen av dilemman. Däremot upplevdes de också som utlösande faktorer för etiska dilemman, framförallt då sjuksköterskan blir medveten om den egna rollen inom den hierarkiska strukturen. Studien bidrar till möjliga lösningsansatser för att motverka de negativa konsekvenser som etiska dilemman medför såväl för personal som för patienter. / The basis of the study was that nurses in psychiatry is a profession who are faced with various moral dilemmas in everyday life. It was examined nurses' perceived moral dilemmas within their field which was psychiatric inpatient and outpatient care and public psychiatry to gain a deeper understanding of what experienced psychiatric nurses considered that general ethical dilemmas are and what thoughts they had about potential solutions. Seven nurses with further education in psychiatry were interviewed about their experiences with ethical dilemmas. It was used Interpretative Phenomenological Analysis (IPA) using verbatim transcriptions of the semi-structured interviews. The two main themes which were identified were conflicts of loyalty and cooperation in hierarchical structures. Ethical dilemmas were not experienced by the respondents mostly by the compulsory treatment, respectively coercion - as it could be expected - but in situations where they felt forced to choose between loyalty to the patient, organization or herself as professional. The hardest perceived dilemmas were those that forced the nurses to act against their own values. When emotions were involved, dilemmas were remembered strongest. The working team and the doctor on the ward was considered as part of the solution of moral dilemmas. On the other hand they were experienced equally as triggering factor for moral dilemmas, especially when nurses got aware of the role they play within the hierarchical structure. The study contributes to potential solution approaches to counteract the negative consequences that moral dilemmas entails both for personnel and for patients.
|
3 |
Upplevelser av etiska dilemman kring livsuppehållande vårdSvensson, Evelina, Calebrant, Honey January 2007 (has links)
Bakgrund: Enligt etiska principer bör sjuksköterskan respektera patientens självbestämmanderätt och alltid sträva efter att göra nytta. Vid vård i livets slutskede kan etiskt svåra situationer uppstå när livsuppehållande vård ska begränsas eller avstås ifrån. Många parter är inblandade i beslutsprocessen, vilket kan försvåra situationen ytterligare. Syfte: Att belysa IVA-sjuksköterskans upplevelser av etiska dilemman kring livsuppehållande vård vid livets slutskede. Metod: Metoden som användes till denna studie var innehållsanalys av kvalitativa studier enligt Graneheim och Lundman (2004). Sammanlagt analyserades sex artiklar, från fyra olika länder, där IVA-sjuksköterskors upplevelser av etiska dilemman belystes genom intervjuer. Resultat: Tre olika kategorier framkom av analysen. Dessa är: (1) Moraliskt tvång, (2) Moralisk stress och (3) Brist på inflytande. Det framkom att i många situationer vid vård i livets slutskede tar sig sjuksköterskan an rollen som patientföreträdare trots att sjuksköterskan kanske inte delar patientens åsikter, vilket kan leda till att sjuksköterskan upplever moralisk stress. IVA-sjuksköterskorna upplevde även, trots erfarenhet och kunskap, en brist på inflytande och deltagande i beslutsprocessen angående begränsning av livsuppehållande vård. Slutsats: Etiskt svåra situationer kring livsuppehållande vård ger upphov till blandade känslor och upplevelser som frustration, ilska och sorg hos IVA-sjuksköterskan.
|
4 |
Barnmorskans upplevelser av ett etiskt dilemma vid en sen abortParstedt, Linda, Wikström, Camilla January 2009 (has links)
År 2007 genomfördes i Sverige cirka 37 000 aborter i tidig graviditet, dvs. före vecka 12. Samma år var det 2083 aborter i vecka 12-17 och 360 efter vecka 18. I föreliggande studie har upplevelser av ett etiskt dilemma vid sen abort, dvs. efter vecka 12 undersökts. Många studier belyser kvinnans upplevelse av abort, men det finns bara ett fåtal nationellt och internationellt från barnmorskans perspektiv. Att vårda vid en senabort kan påverka barnmorskan på olika sätt och även sättet hon/han bemöter den abortsökande kvinnan. I studien har barnmorskans upplevelser av att känslomässigt hantera en sen abort och förhållningssättet mot den abortsökande kvinnan undersökts. Studien utgår från en fenomenologisk ansats som har sin utgångspunkt från barnmorskans livsvärld. Sex barnmorskor har intervjuats. Resultatets essentiella struktur beskrivs som ambivalens. Ambivalens innebär att barnmorskorna genomsyras av motstridiga känslor då de respekterar kvinnans egna val och vill ge henne god vård, samtidigt som tanken på fostret, en liten människa med värde finns. Vidare innebär ambivalens att barnmorskorna tycker att handhavandet av sena aborter ingår i barnmorskans profession, samtidigt som de flesta skulle vilja att det var valbart att jobba med det. Essensen innefattar sju innebördselement: att bli berörd, att se förbi, att känna omtänksamhet och medlidande, att söka förståelse, att känna ensamhet i professionen, att uppleva brister och att vilja kunna välja att vara delaktig. Barnmorskan kunde uppleva känslor som obehag av att inte träffat kvinnan innan aborten, vilket hade kunnat undvikas om de fick vara med kvinnan under beslutsprocessen. För att hantera de svåra och tunga känslor de upplevde i samband med framfödandet av fostret, valde de att att förtränga tanken på att det var ett barn. Detta för att upprätthålla sin professionalism gentemot kvinnan. Barnmorskorna upplevde att ju längre de hade jobbat med sena aborter, desto lättare var det att hantera sina känslor. Barnmorskan kunde känna sig ensam i sitt arbete och vissa önskade stöd genom handledning. En önskan förmedlades att mer information om hur man kan må efter en abort skulle ges till kvinnorna. Barnmorskan tyckte det skulle vara valbart att handha sena aborter för kvinnans skull. / <p>Program: Barnmorskeutbildning</p><p>Uppsatsnivå: D</p>
|
5 |
Dialyssjuksköterskors upplevelse av patienters avslutande av livsuppehållande dialysbehandlingByman, Johanna, Svens, Debora January 2013 (has links)
SAMMANFATTNING Syftet med föreliggande studie var att undersöka dialyssjuksköterskors upplevelse i mötet med en patient som vill avsluta, eller som inte är kapabel att uttrycka sig kring, sin livsuppehållande dialysbehandling. En deskriptiv intervjustudie med kvalitativ ansats utfördes på två dialysmottagningar i Mellansverige. Innehållsanalys av intervjuerna genomfördes vilket gav fem huvudkategorier; sjuksköterskors upplevelse av bristfällig kommunikation och samarbete med läkare, sjuksköterskors upplevelse av läkares svårigheter att diskutera avslutande av dialysbehandling, sjuksköterskors upplevelse av att vårda patienter som inte är kapabla att uttrycka sig kring sin dialysbehandling, sjuksköterskors upplevelse av att vårda patienter som säger, eller på något annat sätt uttrycker, att de vill avsluta sin dialysbehandling och sjuksköterskors upplevelse av stöd och samtal i vården kring patienter som vill avsluta sin dialysbehandling. Huvudresultatet visar att dialyssjuksköterskor upplever många etiska dilemman i mötet med denna patientgrupp. Mötet med en patient som säger, eller på något annat sätt uttrycker att de vill avsluta behandlingen upplevdes positivt, dock upplevdes innebörden av uttrycken ibland vara svåra att tolka. Sjuksköterskorna upplevde det många gånger frustrerande att vårda en patient som inte är kapabel att uttrycka sin vilja om fortsatt eller avslutande dialysbehandling. Slutsatsen var att ytterligare forskning inom detta område är nödvändig för att rutiner och riktlinjer skall kunna utformas. / ABSTRACT The aim of the study was to investigate the dialysis nurses' experience of meeting with a patient who wants to end, or a patient who is not able to express itself about, its life-sustaining dialysis treatment. A descriptive interview study with qualitative approach was used on two dialysis centers in central Sweden. Content analysis of the interviews were conducted which resulted in five main categories: nurses' experience of poor communication and cooperation with physicians, nurses' experience of physician's difficulty to discuss the closure of the dialysis treatment, nurses' experience of caring for patients who are unable to express themselves about their dialysis treatment, nurses' experience of caring for patients saying, or otherwise expressing, that they want to end their dialysis treatment and nurses' experience of support and conversations in health care, around patients who want to end their dialysis treatment. The main result shows that dialysis nurses experience many ethical dilemmas facing these patients. The meeting with a patient saying, or otherwise expressing, that they want to end their dialysis treatment was perceived positively, however, could the meaning of the expression sometimes be difficult to interpret. The nurses, often times, felt frustrating to care for a patient who is unable to express themselves about their dialysis treatment. The conclusion was that further research in this area is necessary so that procedures and guidelines can be designed.
|
6 |
Sjuksköterskors upplevelser av etiska svårigheter i vården / Nurses´experience of ethical difficulties in healthcareDelerud, Elin, Viselli, Linda January 2012 (has links)
No description available.
|
7 |
Konsten att söka tilläggsbelopp : En kvalitativ intervjustudie om specialpedagogers och speciallärares upplevelser av att söka tilläggsbeloppLilja, Jessica, Kasapovic, Dzeneta January 2022 (has links)
Denna studie syftar till att undersöka hur specialpedagoger och speciallärare i kommunal verksamhet på högstadiet och gymnasiet upplever arbetsprocessen med att ansöka om tilläggsbelopp. Vi valde detta område för att vi har uppmärksammat och ifrågasatt hur omfattande särskilt stöd beviljas och tillgodoses. Vi har gjort en kvalitativ studie som omfattar åtta intervjuer med specialpedagoger och speciallärare i olika kommuner i Sverige. Studien utgår från John Rawls teori om rättvisa för att undersöka om tilläggsbelopp som finansieringsmodell bidrar till en likvärdig skola och om det är en rättvis och likvärdig process som säkerställer att elever i behov av omfattande särskilt stöd ges den stöttning de behöver. För att bearbeta och analysera insamlad data har tematisk analys använts. Resultatet visar att specialpedagoger och speciallärare som ansöker om tilläggsbelopp upplever processen som svårarbetad, tidskrävande och otydlig. Det råder inte samsyn mellan skolor och kommuner i landet kring vad som anses vara omfattande stödbehov och det finns inga nationella riktlinjer kring ansökningsförfarandet. Gällande formuleringarna i tilläggsbeloppsansökan anger respondenterna att de använder ett särskilt språk och specifika begrepp för att öka chansen att ansökan beviljas. De uppger att de förstärker beskrivningen av elevernas problematik för att handläggarna ska se att det föreligger ett omfattande stödbehov. De beskriver att de hamnar i ett etiskt dilemma när de tvingas skriva fram elevens alla tillkortakommanden och svårigheter för att skolan ska få mer pengar. Handläggningen och bedömningen upplevs som otydlig och godtycklig. Detta är stort problem när vi gemensamt arbetar för att skapa en likvärdig skola. Det är de mest utsatta eleverna som drabbas när specialpedagogen på deras skola inte har bemästrat konsten att söka tilläggsbelopp.
|
8 |
Hjärt-lungräddning till varje pris? : etiska dilemman vid prehospitalt hjärtstopp hos vuxna - en litteraturöversikt / Cardio-pulmonary resuscitation at any cost? : ethical dilemmas in treatment of adults with prehospital cardiac arrest – a literature reviewRoth, Stina, Sköld, Erik January 2022 (has links)
Bakgrunden beskriver hjärt-och lungräddning som en utmaning för ambulanssjuksköterskan.Utmaningen består i att göra det som upplevs vara rätt för patienten, anhöriga och vårdare.Trots begränsad tillgång på förhandsinformation och skiftande vårdmiljö, förväntasambulanssjuksköterskan ta snabba och livsavgörande beslut inom ett kort tidsfönster ochsamtidigt leda omvårdnadsarbetet för ambulansteamet och arbeta personcentrerat. Syftet var att beskriva etiska dilemman som uppstår hos ambulanspersonalen vid prehospitalahjärtstopp hos vuxna. Metoden var en litteraturstudie med systematisk ansats innehållande kvalitativa vetenskapligaartiklar från databaserna PubMed och Cinahl. Totalt har 15st vetenskapliga originalartiklarsom besvarade syftet inkluderats och efter kvalitetsgranskning gjordes en integrerad analys. Resultatet visar ett övergripande tema: Att göra det rätta. Temat delades in i trehuvudkategorier; Att bära ett stort ansvar i en allvarlig situation, När livet tar slut och Att orkaför allas skull. Etiska dilemman uttrycktes runt att göra rätt utifrån patienten perspektiv,reaktioner och interaktion med anhöriga, konflikter runt sina egna etiska värderingar ochrädslan för juridiska konsekvenser eller repressalier utifrån organisatoriska faktorer ochriktlinjer och då bli anklagad för att ha agerat fel vid hjärtstopp. Slutsatsen var att ambulanspersonal ibland upplever en svår etisk stress i situationer därförmågan att göra snabba och ofta livsavgörande beslut konkurrerar med denpersoncentrerade omvårdnaden och anhöriga i kris. Hantering av stressfyllda ochkänslomässiga situationer upplevdes som lättare i och med ökad erfarenhet och en stabilgrund bestående av personlig och professionell mognad och en bra relation med kollegor ocharbetsgivare. Vidare forskning på området skulle kunna förbättra personcentreradeomvårdnadsarbetet, förbättra arbetsmiljön och den psykiska hälsan hos ambulanspersonal. / Background describes cardio-pulmonary resuscitation as a major challenge to ambulance nurses. The challenge is to act upon the best interest for the patient, relatives and the caregiver. Despite limited initial information and great environmental diversities, the ambulance nurse is expected to make quick and life dependent decisions within a limited time frame and still lead the team through the intervention with a Patient-centered care focus. Aim was to describe ambulance personnel's experiences of ethical dilemmas in relation to out-of-hospital cardiac arrest in adults. Method used was a literature review with a systematic approach of 15 qualitative research articles from the databases PubMed and Cinahl. The articles were evaluated for quality and an integrated analysis was performed Results revealed an overall theme: To do the right thing. The theme consisted of three main categories; To have a great responsibility in a difficult situation, When life ends and To have the strength for everyone. Expressed ethical dilemmas concerned doing the right by the patient, reactions and interactions with relatives, conflicts between personal ethical values and the fear of legal consequences or being subject to reprisals and being accused for not adhering to organizational factors and policies in the event of a cardiac arrest. Conclusion made was that ambulance personnel are subject to severe ethical stress in situations where the ability to make quick and life dependent decisions compete with the patient centered care and relatives in crisis. Dealing with stressful and emotional situations became easier as experience was gained. Experience included a solid foundation of personal and professional maturity and a steady relationship with colleagues and employment organization. Further research is suggested to improve the person-centered care, improvement of working environment and psychological health for ambulance personnel.
|
9 |
Tala är silver, tiga är guld, när ett etiskt fall dyker upp? : en fenomenografisk studie av några elevers uppfattningar om etiska ställningstagandenMattsson, Monica January 2001 (has links)
<p>”Synen på barnet och barndomen borde vidgas till ett helhetsperspektiv, ett perspektiv som också innefattar en människosyn. […]: barn är också människor. Satsen ansluter till en humanistisk tradition där vördnaden för människans väsen förenas med ivriga studier av hennes egenskaper. Att studera barn är enligt min uppfattning att lära känna en av de mest respektingivande variationsformer som det mänskliga kan ikläda sig.”, skriver Sven G Hartman professor i religionsdidaktik i sin studie, <em>Barns tankar om livet</em>. Huvudfrågan i Hartmans studie är: ”Vad funderar barn på?" Med denna frågeställning har Hartman kunnat klargöra hur barn tänker och reflekterar om livet i ett helhetsperspektiv, dvs. både i socialt och individuellt sammanhang.</p><p>Min tro är att det är särskilt viktigt att i skolan lägga detta perspektiv på arbetet med värdegrundsfrågor och på arbetet med vardagens etiska frågor. Jag anser att den viktigaste uppgiften en lärare har i kunskapsfostrandet är att hjälpa elever att se sammanhang i sitt lärande. Med det menar jag att det är viktigt att utgå från elevers egna beröringspunkter samt var de befinner sig i sin kognitiva och moraliska utveckling. Då först kan en djupare utveckling ske inom det etiska området. Det är därför angeläget att lära känna elevers tankar och åsikter för att kunna ge dem möjligheter att utveckla egna etiska redskap. Detta stämmer väl överens med vad kursplanerna för grundskolan anger som mål för ämnet religion. Mot bakgrund av detta har jag i mitt examensarbete valt att undersöka de uppfattningar och ställningstagande som några elever har när ett etiskt fall dyker upp.</p><p>Mitt syfte och mål med detta examensarbete i ämnet religion är att undersöka de olika kategorier av uppfattningar som några elever har om etiska ställningstaganden.</p> / Examensarbete på Grundskollärarprogrammet 4-9 ht 2001.
|
10 |
Är det tanken som räknas? : en undersökning av möjligheten att stimulera utvecklingen av elevers etiska tänkande och agerandeLarsson, Sara January 1998 (has links)
<p>I denna uppsats belyses moralutveckling från tre olika forskningsperspektiv; det sociala inlärningsperspektivet, det psykoanalytiska perspektivet och det kognitiva utvecklingsperspektivet. Tyngdpunkten för denna uppsats har lagts vid det kognitiva utvecklingsperspektivet.</p><p>Inom det kognitiva utvecklingsperspektivet, riktas i denna uppsats först uppmärksamheten mot Piaget; förgrundsgestalt inom den kognitiva stadieutvecklingen. Därefter belyses i huvudsak Kohlbergs utvecklingsteori inom moralutvecklingen. Kohlberg har delat in moralutvecklingen i sex stadier, utifrån vilka man sedan kan stadiebestämma individers moraluppfattning.</p><p>Uppsatsens huvudfråga behandlar möjligheten att påverka elevers moralutveckling och därmed även deras etiska handlande. Många forskare har uttryckt sin åsikt om att skolan bör ta moralutvecklingen på allvar, och se det som sitt ansvar att hjälpa eleverna rusta sig med verktyg, med vilka de sedan kan fatta lämpliga beslut, samt motivera dessa beslut. En presentation av tidigare genomförda studier, visar tydliga tecken på att man med rätt sorts stimulans, aktivt kan påverka moralutvecklingen hos elever. Centralt i sammanhanget är även huruvida en ökad moralisk medvetenhet, och en högre moralstadietillhörighet, faktiskt resulterar i ett mer moraliskt agerande. För att komma denna fråga närmare, presenteras i uppsatsen teorier och studier som tycks peka på att det finns ett samband mellan moralisk kompetens och moraliskt handlande.</p><p>Inför det moralutvecklande arbetet i skolan, betonas vikten av att som pedagog skaffa sig kunskap om sin egen roll som moralutvecklare. Av flera forskare betonas vikten av att man som pedagog känner sina elever, samt tränar upp sin förmåga att tolka elevernas argument, för att kunna hjälpa dem vidare. Arbetssätten kan sedan variera. Den mest beprövade metoden är gruppdiskussion.</p><p>Studier av tidigare genomförda projekt, samt råd från moralutvecklingsforskare, pekar på nyttan med att kartlägga elevernas utgångspunkt, för att på ett effektivt sätt kunna starta arbetet där behoven finns. Mot denna bakgrund är uppsatsens empiriska undersökning genomförd. Undersökningen syftar till att utprova en metod för att enkelt kunna kartlägga en klass' sammansättning i moraliska frågor. I utvärderingen av undersökningen, konstateras att metoden kan användas i syfte att kartlägga elevernas inställningar och attityder i vissa frågor och sammanhang.</p> / Examensarbete på Grundskollärarprogrammet 1-7 ht 1998. Uppsatsförfattaren har i tur och ordning burit följande efternamn: Larsson, Övermalm, Irisdotter och slutligen Irisdotter Aldenmyr.
|
Page generated in 0.0459 seconds