81 |
Jämställdhetsarbete i Barn- och ungdomsförvaltning : Från politiskt beslut till aktiv praktik / Gender mainstreaming in Child- and Youth Management : From political decisions to active practiceWestman, Hanna, Ljungquist, Lena January 2013 (has links)
Uppsatsen syftar till att få en bild av hur jämställdhetsarbete implementeras i en offentlig förvaltning, från politiskt beslut i nämnd och ut i verksamheten. Undersökningen är utförd i en medelstor kommun och den valda förvaltningen är Barn- och Ungdomsförvaltningen. Denna förvaltning valdes för att vi anser att det är med barnens hjälp vi kan ändra rådande normer kring jämställdhet. Genom att utföra kvalitativa intervjuer i ett led från nämnd ner till verksamheten på förskolan, har vi fått en bild av vilka aktörer och vilket synsätt som krävs för att jämställdhet ska vara en prioriterad fråga hela vägen från nämnd till verksamheten i förskolan. Våra frågeställningar har varit: Arbetar organisationen aktivt med jämställdhet och i så fall hur? Vilka styrdokument och policys reglerar jämställdhetsarbetet? Vem har vilket ansvar i organisationens jämställdhetsarbete? Vilka resurser finns att tillgå och hur används dem? och sist men inte minst Är jämställdhet en prioriterad fråga? Resultatet visar att kommunen har svårt att implementera ett aktivt jämställdhetsarbete då det finns en avsaknad av en bred dialog, kunskap och att jämställdhetsbegreppet blandas ihop med jämlikhet. Viljan att implementera alla barns lika möjligheter är stark men kunskap om jämställdhetsområdet och tid att använda sig av befintliga resurser saknas. / This paper aims to gain a picture of how gender equality is implemented in a public administration, from political decision of the board to the practical work in preschool. The survey is conducted in a medium-sized municipality and the selected management is Children- and Youth Administration. This administration was chosen because we believe that it is with help of our children we can change the prevailing norms of equality. By conducting qualitative interviews with people of different hierarchical levels in the organisation, we gained a picture of which operators and which approach is required for gender equality to be a priority all over the organisation. Our questions have been: Does the organization actively work with gender equality and, if so, how? What are the governing documents and policies regulating gender equality? Who has the responsibility in the organization's work with gender equality? What resources are available and how do they use them? and last but not least Is gender equality a priority? The result shows that the municipality have difficulties to implement an active gender equality work. There is an absence of a important dialogue and the gender equality concept is confused with idea of equality. The desire to implement all childrens equal opportunities is strong but knowledge about gender equality and the time to use existing resources are lacking.
|
82 |
VEM ÄR EN BRANDMAN? : En kvalitativ studie om brandmäns syn på jämställdhet och jämställdhetsarbete.Kess, Josefin January 2013 (has links)
Gender equality and gender equality work is relevant for today's working life, and previously male-dominated occupations may be increasingly under pressure to become more equal. This paper aims to explore and understand how the firefighters at a station are experiencing gender and gender equality in rescue services. Using theories of how sex is done, how a power perspective and a structural approach can show men's and women's different conditions in an organization, and theories that are more specific to gender and change management the firefighters talk about gender and gender equality are analyzed. Essay results were collected through interviews with seven firefighters and then analyzed and interpreted with the help of theories. The analysis shows that there is a perception among the firefighters that men and women are biologically different and that required physical strength legitimizes the exclusion of women. Inequality is seen as something natural and by pursuing an active gender equality women are given unwarranted benefits. When physical strength becomes a legitimate reason for exclusion, the responsibility for gender inequality is put on women and that women don’t have what it takes. There is also a resistance against gender equality analyzed in the paper, and it's stated opposition seems to be directed against the management's way of recruiting women. Respondents argue that management must reduce requirements for the employment of women, and therefore risk their and society's safety. Deeper analysis shows however, a perception that a woman can´t do the physical requirements and that women are not suitable as firefighters. The physical strength is not an individual characteristic that women can have, but it becomes part of the social performance of masculinity. It is not strength that firefighters are demanding but male firefighters, and resistance therefore appears to be directed against the representation of women in the profession that increases.
|
83 |
Vem får ställa ut på den samtida konstscenen? : Betydelsen av kön / En studie av jämställdhetsarbete inom utställningsproduktion : Betydelsen av könCarnestedt Ljungberg, Molly January 2014 (has links)
This examination studies the gender balance of contemporary art exhibitions in Sweden. To what extent genders are equally represented assumes to be based on how the curating process considers equality work. Three categories of art organisations are studied with the intention to determine differences in equality approach between the categories. Official documents of each organisation are examined to understand how they formally relate to equality work. Statistics of the actual gender balance of each organisation are produced based on the last two years exhibition archives. The study includes interviews with a curator or director from two private exhibition halls, two private art galleries and two public art institutions. The aim is to create an understanding of how the decisions are made and on what basis the artists are chosen. The theoretic base is institutional theory, the study uses a part of the theory called the logic of appropriateness, which explains individual behaviour as a result of how the three aspects identity, rules and situation interact and combine. The conclusions of this study are that all respondents show awareness of the gender balance issue yet other variables are more important for the decision. There is generally a loose coupling between the formal and the informal structure. Equality work can be implemented as a policy without making any difference in the practice. / Studien undersöker hur könsfördelningen ser ut på den samtida konstscenen i Sverige. I vilken utsträckning kön representeras på ett jämställt sätt inom utställningsproduktion antas kopplat till hur de delaktiga i beslutsprocessen förhåller sig till externt jämställdhetsarbete. Tre kategorier av organisationer studeras för att kunna avgöra om det finns skillnader i tillvägagångssätt. Officiella dokument från varje organisation undersöks för att förstå hur de formellt förhåller sig till jämställdhetsarbete. Statistik av den faktiska könsfördelningen för varje organisation tas fram från de två senaste årens utställningsarkiv. Studien innefattar även intervjuer med en beslutsfattande person från respektive organisation; två statliga konstinstitutioner, två privata konsthallar och två privata gallerier. Undersökningen syftar till att skapa förståelse för vad som ligger till grund för valet av konstnärer. Studien har sin teoretiska utgångspunkt i institutionell teori och använder en del av teorin som kallas lämplighetslogiken. Teorin förklarar individuellt beteende som beroende av sin kontext, utifrån de tre aspekterna identitet, regler och situation. Slutsatserna för undersökningen är att samtliga respondenter visar en stor medvetenhet kring könsfördelningen men att andra variabler tenderar att vara viktigare i valet av konstnärer. Hur organisationerna formellt förhåller sig till jämställdhetsarbete har en begränsad påverkan på det praktiska utfallet. Desto mer betydelsefullt är huruvida dessa värderingar finns implementerade i företagskulturen och hos de som är delaktiga i beslutsprocessen.
|
84 |
"Skippar prinsessböcker med happy ending" : En kvalitativ studie av genus i fem bilderböcker och fem förskolepedagogers uppfattningar om genus i bilderböckerÖzsoy, Gül-Bahar January 2013 (has links)
The aim of my thesis was to examine if educators need to be critical of what they read to the children from a gender perspective. I examined how picture books depict gender and if the books enhances or breaks perception of gender roles. I also examined educator’s perception of gender and if they think picture books can affect children’s perceptions of gender, but also what educators think about gender equality through picture books. The study is based on analysis of five picture books and interview with five educators. The results of analyzes showed that picture books are stereotyped and enhances perceptions of gender roles. The result of the interviews showed that teachers had different perceptions of gender when they selected picture books, and most of them believed that stereotypes in picture book affect children’s perceptions of gender. The educators perceptions about equality work though picture books was different, some educators perceive it as just reading unisex picture books while other educators perceive it as reading picture books with girls in main role. My conclusion is that educators need to be critical of what they are reading from a gender perspective because books usually represent gender stereotypes. The educators also need more knowledge about how gender is represented in the picture books and what gender equality means.
|
85 |
Tid för jämställdhet : HR-konsulter och chefers upplevelser av jämställdhetsarbete i en mansdominerad organisation / Time for gender equality : HR consultants and managers' experiences of gender equality in a male-dominated organizationAronsson, Jenny, Arvendal, Oscar January 2021 (has links)
Uppsatsen intresserar sig för jämställdhetsarbete samt hur HR-konsulter och chefer upplever relevans, hinder och möjligheter. Vidare så utgår uppsatsen från en fallstudie inom energibranschen. För den teoretiska referensramen har vi använt Joan Ackers teori om könade organisationer och intersektionella perspektiv, samt Moss Kanters forskning inom området kön och organisering. Uppsatsen syftar till att få en ökad förståelse för hur HR-konsulter och chefer inom en manligt dominerad verksamhet upplever relevansen av jämställdhetsarbete. Syftet resulterade i följande frågeställningar. Hur definieras begreppet jämställdhet av respondenterna? Vilka uppfattningar har respondenterna kring jämställdhetsarbete? Vilka hinder och möjligheter upplever HR och chefer kan vara kopplat till jämställdhetsarbetet i deras verksamhet? Uppsatsen har valt att använda sig av en kvalitativ metod med semistrukturerade intervjuer. För studien genomfördes sju semistrukturerade intervjuer med två olika yrkesgrupper där urvalet bestod av ett målstyrt urval samt snöbollsurval. För utgångspunkten i studiens analys användes tematisk analys och för kodningen användes marginalmetoden. I resultatet har citat från de olika intervjuerna lyfts fram och det förs en narrativ dialog kring respondenternas upplevelser. Analysen utgår från en resultatdiskussion och kopplas till den teoretiska referensramen och den tidigare forskningen. I det avslutande kapitlet presenteras flera slutsatser, bland annat att mångfald är ett begrepp som gärna används före begreppet jämställdhet, samt att det löpande arbetet är en nyckel för framgång i jämställdhetsarbete. Däremot upplevs brist på tid och resurser, samt brist på ett balanserat urval i rekryteringsbasen som hinder för jämställdhetsarbetet.
|
86 |
Jämställdhetsutbildning och jämställdhetsarbete bland sjukhuscheferWahrenby, Lina January 2008 (has links)
<p>This paper is about research carried out at a hospital at which managers had taken a course in gender equality. The aim was to get a deepened understanding of them and their work on gender equality. I wanted to find out if they themselves felt that they had obtained any new knowledge and if they had changed anything at their workplace because of this new knowledge. I also wanted to know if they had experienced any problems in this process. I found that the course has been more or less decisive in order for them to start working with questions concerning gender equality. I also found that the awareness of the shortcomings and the conditions concerning gender equality at the hospital is good, and that there is a willingness to change this. However, there seem to be some difficulties at the hospital in knowing how to move forward with information retrieved in local surveys at the hospitals about whether or not male and female patients are treated equally. Difficulties also arise from the fact that the work on gender equality is carried out in a area of work – health care – that is based to a large extent on sex and the human body. Here, the will to give the best possible care to both men and women collides with gender stereotypes among the medical staff. There is an awareness of this but at the same time they say that it is important for the balance in the workgroups that there are both men and women. In society in general there are discussions about the importance of quantitative equality, which is reflected in the work done on gender equality at the hospital. As the idea that time in it self will rectify problems concerning gender equality. Their role as managers becomes prominent as the importance of them showing the significance of gender equality.</p> / <p>Denna uppsats är en studie på ett sjukhus där chefer har gått en jämställdhetsutbildning. Syftet var att få en fördjupad förståelse av chefer som gått den certifierade jämställdhetsutbildningen och deras arbete med jämställdhet. Jag ville ta reda på om de upplever att de erhållit nya kunskaper, om det kan vara så att de har förändrat något på sin arbetsplats eller om de upplevt eventuella problem. Det jag fann var att jämställdhetsutbildningen förefaller mer eller mindre avgörande för att informanterna började arbeta med jämställdhet. Det finns en ganska god medvetenhet om vilka brister, möjligheter och förutsättningar som finns på sjukhuset och en vilja att förändra detta. Däremot förefaller det lite mer problematiskt att veta hur man ska gå vidare med resultat från lokala undersökningar där man studerat om män och kvinnor får olika vård. Problemet ligger också i att jämställdhetsarbetet finner sig i ett yrkesområde, sjukvården, som baserar mycket av sitt arbete på just kroppen. Här krockar viljan att ge den bästa vården för män och kvinnor med föreställningar om att könen står för ganska olika saker. Det finns en form av medvetenhet runt detta samtidigt som man säger att det är viktigt för balansen i arbetsgrupperna att det finns både män och kvinnor. I samhället i stort talas det mycket om kvantitativ jämställdhet, dvs. antalet kvinnor och män, vilket avspeglas på sjukhuset. Likaså att tiden ska avhjälpa jämställdhetsproblem. Chefskapet blir framträdande i jämställdhetsarbetet och informanterna pekar på vikten av att chefen visar att jämställdhetsarbetet är angeläget.</p>
|
87 |
Jämställdhetsarbete på en akademisk institution, från ord till handlingGustafsson, Veronica, Helmersson, Jessica January 2008 (has links)
<p>The essay discusses how to look at a equality plan of a academic department experiences the, gender equality in general and how power is portrayed from a gender perspective in the academic department. Through the use of qualitative interviews and a short survey the results have shown that few of the staff members have knowledge about the equality plan and few are familiar with its contents. Furthermore results show that the academic department is run hierarchyilly and that both vertical and horizontal gender segregation exists.</p><p>The climate at the academic department is characterized by the will to work with gender equality but so far there have only been few exercised or planned efforts to do so. The gap between theory and practise is wide, the will to be seen as an equal academic department concerning equality of men and women seems important. The conscious or unconscious strategy of covering up the real gender equality seems to be done by focusing on the numerical equality.</p> / <p>Syftet i uppsatsen är att se på hur jämställdhetsplanen, jämställdhet upplevs och hur makt yttrar sig på institutionen ur ett genusperspektiv. Genom kvalitativa intervjuer och en kortare enkät visade det sig att institutionen har problem med att jämställdhetsplanen är ointegrerad och att ytterst få i personalen har kunskap om den eller är insatta i dess innehåll. Vidare visade det sig att institutionen är väldigt hierarkiskt styrd och att vertikal och horisontell könssegregering finns.</p><p>Klimatet på institutionen präglas av en vilja till jämställdhetsarbete men med hittills endast ett fåtal utförda eller planerade punktinsatser. Glappet mellan teori och praktik verkar existera och att vilja vara numeriskt jämställda utåt sett förefaller vara av stor vikt. Att täcka upp den reella ojämställdheten med en jämn könsfördelning verkar vara en medveten eller omedveten strategi.</p>
|
88 |
Jämställdhetsutbildning och jämställdhetsarbete bland sjukhuscheferWahrenby, Lina January 2008 (has links)
This paper is about research carried out at a hospital at which managers had taken a course in gender equality. The aim was to get a deepened understanding of them and their work on gender equality. I wanted to find out if they themselves felt that they had obtained any new knowledge and if they had changed anything at their workplace because of this new knowledge. I also wanted to know if they had experienced any problems in this process. I found that the course has been more or less decisive in order for them to start working with questions concerning gender equality. I also found that the awareness of the shortcomings and the conditions concerning gender equality at the hospital is good, and that there is a willingness to change this. However, there seem to be some difficulties at the hospital in knowing how to move forward with information retrieved in local surveys at the hospitals about whether or not male and female patients are treated equally. Difficulties also arise from the fact that the work on gender equality is carried out in a area of work – health care – that is based to a large extent on sex and the human body. Here, the will to give the best possible care to both men and women collides with gender stereotypes among the medical staff. There is an awareness of this but at the same time they say that it is important for the balance in the workgroups that there are both men and women. In society in general there are discussions about the importance of quantitative equality, which is reflected in the work done on gender equality at the hospital. As the idea that time in it self will rectify problems concerning gender equality. Their role as managers becomes prominent as the importance of them showing the significance of gender equality. / Denna uppsats är en studie på ett sjukhus där chefer har gått en jämställdhetsutbildning. Syftet var att få en fördjupad förståelse av chefer som gått den certifierade jämställdhetsutbildningen och deras arbete med jämställdhet. Jag ville ta reda på om de upplever att de erhållit nya kunskaper, om det kan vara så att de har förändrat något på sin arbetsplats eller om de upplevt eventuella problem. Det jag fann var att jämställdhetsutbildningen förefaller mer eller mindre avgörande för att informanterna började arbeta med jämställdhet. Det finns en ganska god medvetenhet om vilka brister, möjligheter och förutsättningar som finns på sjukhuset och en vilja att förändra detta. Däremot förefaller det lite mer problematiskt att veta hur man ska gå vidare med resultat från lokala undersökningar där man studerat om män och kvinnor får olika vård. Problemet ligger också i att jämställdhetsarbetet finner sig i ett yrkesområde, sjukvården, som baserar mycket av sitt arbete på just kroppen. Här krockar viljan att ge den bästa vården för män och kvinnor med föreställningar om att könen står för ganska olika saker. Det finns en form av medvetenhet runt detta samtidigt som man säger att det är viktigt för balansen i arbetsgrupperna att det finns både män och kvinnor. I samhället i stort talas det mycket om kvantitativ jämställdhet, dvs. antalet kvinnor och män, vilket avspeglas på sjukhuset. Likaså att tiden ska avhjälpa jämställdhetsproblem. Chefskapet blir framträdande i jämställdhetsarbetet och informanterna pekar på vikten av att chefen visar att jämställdhetsarbetet är angeläget.
|
89 |
Jämställdhetsarbete på en akademisk institution, från ord till handlingGustafsson, Veronica, Helmersson, Jessica January 2008 (has links)
The essay discusses how to look at a equality plan of a academic department experiences the, gender equality in general and how power is portrayed from a gender perspective in the academic department. Through the use of qualitative interviews and a short survey the results have shown that few of the staff members have knowledge about the equality plan and few are familiar with its contents. Furthermore results show that the academic department is run hierarchyilly and that both vertical and horizontal gender segregation exists. The climate at the academic department is characterized by the will to work with gender equality but so far there have only been few exercised or planned efforts to do so. The gap between theory and practise is wide, the will to be seen as an equal academic department concerning equality of men and women seems important. The conscious or unconscious strategy of covering up the real gender equality seems to be done by focusing on the numerical equality. / Syftet i uppsatsen är att se på hur jämställdhetsplanen, jämställdhet upplevs och hur makt yttrar sig på institutionen ur ett genusperspektiv. Genom kvalitativa intervjuer och en kortare enkät visade det sig att institutionen har problem med att jämställdhetsplanen är ointegrerad och att ytterst få i personalen har kunskap om den eller är insatta i dess innehåll. Vidare visade det sig att institutionen är väldigt hierarkiskt styrd och att vertikal och horisontell könssegregering finns. Klimatet på institutionen präglas av en vilja till jämställdhetsarbete men med hittills endast ett fåtal utförda eller planerade punktinsatser. Glappet mellan teori och praktik verkar existera och att vilja vara numeriskt jämställda utåt sett förefaller vara av stor vikt. Att täcka upp den reella ojämställdheten med en jämn könsfördelning verkar vara en medveten eller omedveten strategi.
|
90 |
Universella rättigheter och partikulära behov : En studie om internationellt jämställdhetsarbete utifrån FN: s Kvinnokonvention / Universal Rights and Particularism : A Study in International Gender Equality Work from the Perspective of the United Nation’s CEDAW-conventionKarlsson, Karin January 2008 (has links)
<p>The aim for this thesis is to study the international gender equality work from a perspective of the concept of universalism and particularism, with the United Nation’s Declaration of Human Rights, and especially -“The Convention on the Elimination of All Forms of Discrimination Against Women”, in focus. The shadowreports of Namibia and Sweden are used as examples of how countries with different historical, political and social contexts are working with gender equality.A theroetical framework is constitued by theories as postmodernism, postcolonialism and feminism with basis from social constructionism. The thesis is methodological influenced by Critical Discourse Analysis. Notions from former studies were also used as tools in the analysis. Some of the main notions, which within the concept of universalism and particularism, appeared as difficulties in the implementing of the CEDAW, were religion, law, democracy and superior position for men towards women.</p>
|
Page generated in 0.0685 seconds