Spelling suggestions: "subject:"könsstereotyper""
1 |
Könskillnader i barns leksaksval / Gender differences in children´s toy choicesJohansson, Evelina, Jonsson, Johanna January 2016 (has links)
Syftet med denna studie var att ta reda på om det är någon könsskillnad i valet av leksaker för barnen och hur förskollärare arbetar med leksaker ur ett genusperspektiv. Vi har valt att utgå ifrån feministiskt poststrukturalism. Datainsamlingsmetoderna som vi utgick från var observationer och intervjuer. Resultatet som framkom ur studien var att barnen väljer könsstereotypa leksaker och att förskollärarna behöver bli mer medvetna om genus och hur könsstereotypa leksaker påverkar barnen. En slutsats som framkom var att förskollärarna behöver vara närvarande i barnens lek och att förskollärarna behöver mer kunskap om genus.
|
2 |
”Barnlitteraturen skickar signaler till pojkar och flickor” : En intervjustudie om fem förskollärares genusmedvetenhet samt förhållningssätt gentemot könsstereotypa föreställningar i barnböcker.Lindgren, Elin, Gunnarsson, Helen January 2011 (has links)
Syftet med vår studie var att undersöka fem förskollärares genusmedvetenhet samt deras förhållningssätt gentemot könsstereotypa föreställningar i sitt val av barnlitteratur. Undersökningen grundar sig i de tre barnböcker som vi ber varje förskollärare välja ut och som de föredrar att läsa i respektive barngrupp. För att uppnå vårt syfte har vi använt oss av metoden kvalitativa intervjuer, vilket är en lämplig metod för att få reda på förskollärarnas genusmedvetenhet och förhållningssätt. Förskollärarna fick först välja ut tre barnböcker som de föredrar att läsa i barngruppen för att sedan i intervjun svara utifrån sina tre valda barnböcker. Fem förskollärare intervjuades och resultatet visade att genusaspekten inte var så framträdande i den övervägande delen av förskollärarnas val av barnlitteratur. Barnböckerna som förskollärarna valde ut visade sig ändå vara relativt genus neutrala. Tre av förskollärarnas valda barnböcker innehöll könsstereotypa föreställningar där pojkarna presenteras som tuffa och flickorna som mer omhändertagande och känslosamma. Tre av barnböckerna var relativt neutrala och fyra barnböcker bröt mot de könsstereotypa förställningar genom att de framställde flickorna som tuffa och starka, medan pojkarna som känslosamma. Vissa förskollärare ansåg att barnen inte påverkades av könsstereotypa föreställningar i barnlitteraturen förrän barnen blev äldre runt fyra till fem år. En förskollärare visade dock en genusmedvetenhet och visade kunskap i att reflektera över genus i både text och bild i hennes val av barnlitteratur.
|
3 |
Det är kompetensen som avgör : En studie av rekryterares föreställningar i en mansdominerad branschLoveere, Cecilia, Hultman, Erika January 2013 (has links)
Studien syftar till att undersöka vilka föreställningar som kommer till uttryck då rekryterare inom stål- och verkstadsindustrin talar om jämställdhet, kompetens samt rekrytering. Syftet är också att kritiskt granska vilka konsekvenser dessa föreställningar kan få för rekryteringsprocessen. En hermeneutiskt ansats har valts, och sex semistrukturerade intervjuer med rekryterare inom stål- och verkstadsindustrin har genomförts. Av studien framgår att rekryterarna anser att jämställdhetsfrågor är viktiga att ta hänsyn till. Det framgår också att företagen, enligt rekryterarna, inte har någon uttalad definition på kompetens. Rekryterarna menar också att magkänsla spelar roll vid valet av kandidat. Studiens resultat visar också att rekryterarna har omedvetna könsstereotypa föreställningar. En konsekvens av detta skulle,enligt författarna, kunna bli att föreställningarna ligger till grund för rekryterarnas magkänsla som också skulle kunna påverka deras definition på kompetens. Detta skulle kunna leda till att bedömningen av en kandidat blir subjektiv, vilket innebär att kompetensen inte enbart är avgörande i en rekryteringsprocess.
|
4 |
Hon har fin klänning och han är cool : Barns uppfattning om sagokaraktärerAugustsson, Linn, Andersson Sramek, Malin January 2014 (has links)
Genusfrågor när det gäller filmer och böcker har varit omdiskuterat i samhället, liksom genusfrågor i förskolan. Forskare har gjort en del studier om hur vuxna ställer sig till detta, men desto mindre om vad barn tänker kring könsroller och könsmönster. Syftet med denna studie är att undersöka barns föreställningar kring olika sagokaraktärer utifrån ett könsperspektiv samt synliggöra hur dessa pedagogiskt kan utmanas i förskolans likabehandlingsarbete. De problematiseringar som studien tar sin utgångspunkt är i: Vilka föreställningar uttrycker barnen med koppling till olika sagokaraktärer? Hur kan dessa förstås utifrån ett könsperspektiv? Vad finns det för könsöverskridande utsagor i materialet som kan utmana stereotypa könsrollsmönster i förskolans likabehandlingsarbete? Den empiriska forskningsdelen grundar sig på en kvalitativ studie där vi intervjuat barn. Studien har utmynnat i ett resultat där det har visat sig att barn främst väljer de stereotypa karaktärerna, där flickor främst pratar om karaktärernas utseende och pojkarna om karaktärernas egenskaper. Detta var inte alltid vad forskarna i litteraturen antog.
|
5 |
Fri lek ur ett genusperspektivSvensson, Amanda, Yndell, Caroline January 2013 (has links)
AbstractSvensson, Amanda & Yndell Caroline, (2013). Fri lek ur ett genusperspektivMalmö: Lärarutbildningen, Malmö högskolaSyftet med vår undersökning var att forska kring den fria leken ur ett genusperspektiv. Våra frågeställningar löd så här: Hur tycker pedagoger att pojkar och flickor konstrueras i den fria leken?Hur bemöts barn av barn och barn av pedagog i den fria leken?Hur kan pedagoger arbeta på ett genusmedvetet sätt?Tidigare forskningen visade på att det sker mycket fri lek ute i förskollverksamheter och att ett genustänk på förskolan är något som är mycket aktuellt. Att det kan finnas märkbara skillnader mellan flickor och pojkars lek visade också tidigare forskning på. Undersökningen har baserats på observationer och intervjuer som gjorts i två olika förskoleverksamheter. Därefter har vi analyserat, diskuterat och reflekterat kring resultaten. Personalen som intervjuats tog punkt vid att den fria leken och genusarbete är en viktig del av deras vardag med barnen. Och observationerna visade på olika konstruktioner hos barnen i den fria leken, ibland utifrån bestämda könsroller men vi såg också andra typer av lekar. Slutresultatet visade på att mycket av barnens val av lek berodde på hur de blev bemötta av pedagoger och hur tillåtande verksamheten var.
|
6 |
Flick- eller pojklåt? : en studie om könsspecifika mönster i barns val av musikLindström, Catrin, Kyllönen, Katriina January 2008 (has links)
<p>Studien grundar sig på vår hypotes om att de finns könsspecifika mönster i barns val av musik. I studien används både en kvalitativ och kvantitativ metod. Vi har genomfört ett lyssningsexperiment i med 118 elever i F-3 och vi har även genomfört fokusintervjuer med 19 elever i år 1-2. Studien belyser viktiga aspekter av elevers uppfattningar kring musikpreferenser samt hur eleverna upprätthåller könsstereotypa mönster.</p><p>Syftet med studien är dels undersöka om det finns några könsspecifika mönster i elevers val av musik samt att undersöka om det går att upptäcka könsstereotypa mönster i elevers musikpreferenser, attityder och uppfattning om musik. Resultaten från studien kommer att diskuteras i relation till tidigare musiksociologisk forskning om genus och musik.</p><p>Våra resultat sätts i relation till läroplaner för det obligatoriska skolväsendet och de frivilliga skolformerna Lpo94. Därför anser vi att studien är relevant för alla som arbetar i skolan då det står i Lpo 94 att musik bör involveras i undervisningen och att läraren skall försöka motverka traditionella könsmönster.</p>
|
7 |
Flick- eller pojklåt? : en studie om könsspecifika mönster i barns val av musikLindström, Catrin, Kyllönen, Katriina January 2008 (has links)
Studien grundar sig på vår hypotes om att de finns könsspecifika mönster i barns val av musik. I studien används både en kvalitativ och kvantitativ metod. Vi har genomfört ett lyssningsexperiment i med 118 elever i F-3 och vi har även genomfört fokusintervjuer med 19 elever i år 1-2. Studien belyser viktiga aspekter av elevers uppfattningar kring musikpreferenser samt hur eleverna upprätthåller könsstereotypa mönster. Syftet med studien är dels undersöka om det finns några könsspecifika mönster i elevers val av musik samt att undersöka om det går att upptäcka könsstereotypa mönster i elevers musikpreferenser, attityder och uppfattning om musik. Resultaten från studien kommer att diskuteras i relation till tidigare musiksociologisk forskning om genus och musik. Våra resultat sätts i relation till läroplaner för det obligatoriska skolväsendet och de frivilliga skolformerna Lpo94. Därför anser vi att studien är relevant för alla som arbetar i skolan då det står i Lpo 94 att musik bör involveras i undervisningen och att läraren skall försöka motverka traditionella könsmönster.
|
8 |
Förskolebarns fria lek : En studie om pedagogers arbete med yrken i förskolan / The free play of preschool children : A study how preschool-staff work with occupations in preschoolModén, Maria, Andersson, Marie-Louise January 2022 (has links)
The purpose of the study was to investigate how teachers and teaching assistants work with gender roles and vocational pattern among the children in preschool. To find out, a qualitative survey was conducted in the form of 11 interviews with preschool teachers and assistant personnel, who worked with children aged 1-6 years. The teachers and assistants worked in different areas and had differentlevels of education. The collected data was categorized into different themes based on the research questions. The material was analyzed based on Gottfredsson´s theory of circumscription and compromise, Hirdman´s theory of gender and also on earlier research. The result showed that the staff did not consciously work with the professions in preschool, but on the other hand unconsciously in different projects and themes. The children did not play vocations very often and children in vulnerable areas did not play vocations at all. Furthermore, the result of the study showed that most preschool-staff worked to achieve as gender-neutral-environment as possible, because preschool-staff considered that the indoor environment and material things affected the children to gender stereotypes. The study found that the forest is a gender-neutral environment in which cross-border-activities were established. Our conclusion of the study showed that the staff did not notice gender stereotypes among children playing vocations, although earlier research and theory show that these patterns develop at an early age. Furthermore, we concluded that preschool-staff lack knowledge about the methods and tools that best suit the work on gender issues and gender stereotypes. This has meant that the work and attitude of the staff varied. Personnel without preschool education and who worked for a long time have difficulty breaking old routines, where boys and girls are treated differently. / Syftet med studien var att undersöka hur pedagoger arbetar med könsstereotypa roller ochyrkesmönster bland barnen i förskolan. För att ta reda på detta gjordes en kvalitativ undersökning iform av 11 intervjuer med förskolepedagoger som arbetade med barn i åldern 1-6 år. Pedagogernaarbetade i olika upptagningsområden och hade olika utbildningsnivåer. Insamlad data kategoriseradesin i olika teman med utgångspunkt i frågeställningarna. Materialet analyserades utifrån Gottfredssonsteori om begränsningar och kompromisser, Hirdmans teori om genussystemet och tidigare gjordforskning. Resultatet visade att pedagogerna inte medvetet arbetade med yrken i förskolan, mendäremot omedvetet i olika projekt och teman. Barnen lekte inte yrken särskilt ofta och barn i utsattaupptagningsområden lekte överhuvudtaget inte yrken. Vidare visade resultatet av undersökningen attde flesta pedagoger arbetade för att få till en så könsneutral förskolemiljö som möjligt, då pedagogernaansåg att inomhusmiljön och materiella ting påverkar barnen till könsstereotypa mönster. I studienframkom att skogen är en könsneutral miljö där gränsöverskridande aktiviteter kom till stånd. Vårslutsats av undersökningen, visade att pedagogerna inte lagt märke till könsstereotypa yrkesmönsterbland barn, trots att tidigare forskning och teori påvisar att dessa mönster utvecklas i tidig ålder.Vidare drog vi slutsatsen att pedagoger saknar kunskap om vilka metoder och verktyg som bäst lämparsig vid arbetet med genusfrågor och könsstereotypa mönster. Det har gjort att arbets- ochförhållningssätt bland pedagogerna varierat. Personal utan förskoleutbildning och som arbetat längehar svårt att bryta gamla rutiner, där pojkar särbehandlas.
|
9 |
Genusperspektiv i förskolans inomhusmiljö : En studie om förskollärares förhållningssätt till genus i förskolans inomhusmiljöForsman, Susanne, Hagström, Linnèa January 2019 (has links)
Syftet med studien är att undersöka förskollärares förhållningssätt till genus och könsstereotypa normer, och hur detta förhållningssätt i sin tur påverkar utformningen av inomhusmiljön i förskolan. Studien utgår från en kvantitativ enkätundersökning, med en kvalitativ del där respondenterna gett egna kommentarer. Resultatet av de kvantitativa frågorna pekar på att populationen består av störst andel nyutexaminerade förskollärare, med examen inom de fem senaste åren. Resultatet indikerar även en hög enighet bland respondenterna, att det är av vikt att motverka könsstereotypa normer i förskolans inomhusmiljö, samt att deras verksamhets inomhusmiljö har utformats därefter. I relation till majoritetens enighet följde frågor om praktiskt utförande av mer varierande indikationer i resultatet. I studiens kvalitativa del framkom tre olika kategorier. I kategori ett intog förskollärarna ett könsblint förhållningssätt till genus och könsstereotypa normer, vilket ledde till en uppdelning av könskodat lekmaterial i inomhusmiljön. I kategori två intog förskollärarna ett medvetet förhållningssätt till genus och könsstereotypa normer, vilket ledde till en utformning av inomhusmiljön med enbart könsneutralt lekmaterial. I kategori tre intog förskollärarna ett medvetet förhållningssätt till genus och könsstereotypa normer, vilket ledde till en integrering av könskodade lekmaterial. Sammanfattningsvis indikerar föreliggande arbete på att det, i synnerhet hos gruppen förskollärare med examen inom de fem senaste åren, finns en hög grad av enighet i frågan om det är viktigt att arbeta med att utforma förskolans inomhusmiljö utifrån ett genusperspektiv. Däremot skiljer sig förhållningssätt och inställning till praktiskt utförande inom gruppen, och det går att urskilja flera olika strategier för tillämpning.
|
10 |
”Nu ska hon rädda honom och rädda oss alla” : En narrativ analys av flickors och pojkars roller i skönlitteratur / “Now She Must Save Him and Save Us All” : A Narrative Analysis of the Roles of Girls and Boys in FictionWictorin, Hanna January 2024 (has links)
Denna uppsats avser att belysa hur flickor och pojkar porträtteras i skönlitterära böcker för barn i åldern 9–12 år. Skönlitteratur för barn bidrar till barns uppfattning och förståelse av genus, och ofta ges det i berättelser uttryck åt köns- eller genusnormer i karaktärer och i de diskursiva rum som de framställs (Earles 2017, s. 369). Eftersom berättelser fyller en både deskriptiv och normativ funktion, är de intressanta att analysera för att åskådliggöra underliggande ideal och ideologier (Lind Palicki 2010, s. 111; Rehnberg 2019, s. 65). Studien utgår från ett socialkonstruktivistiskt perspektiv och undersöker huvudsakligen genom Greimas aktantmodell och Propps agentroller hur pojkar och flickor utifrån narrativa aspekter såsom rolltilldelning framställs i fem skönlitterära böcker skrivna i original på svenska under 2022 och 2023. Resultaten visar en ojämn fördelning av flickor och pojkar som innehavare av subjektsrollen, att pojkar framställs som innehavare av agentrollen offer och även som omhändertagande och emotionella. Den flicka som porträtteras som innehavare av aktantrollen subjekt, och utgör 1 av 5 studerade huvudkaraktärer, kan även anses vara innehavare av agentrollen hjälte. Utöver detta tyder resultaten på att flickor med en mer central roll inte sällan ingår i en mansdominerad grupp eller porträtteras med en pojke i en nära roll.
|
Page generated in 0.0691 seconds