Spelling suggestions: "subject:"läraren""
41 |
Språkets betydelse för den tidiga inlärningen av matematikGavrilova, Lyudmila January 2010 (has links)
Syftet med detta arbete är att undersöka hur förskollärare arbetar med barns språkliga utveckling inom matematik i förskoleklass, om förskollärare vågar använda riktiga matematiska termer/ begrepp för att det ska bli en mjukare övergång från förskoleklass till grundskola. Dessutom är syftet att undersöka om det finns svårigheter inom uppfattning av matematiska begrepp hos lågstadieelever, som grundskollärare kan förknippa med språket. I studien har använts både en kvantitativ (enkätundersökning av 18 förskollärare och 12 grundskollärare) och en kvalitativ undersökning (intervjuer med tre förskollärare och tre grundskollärare). Resultatet visar att de flesta förskollärare arbetar på olika sätt med språklig utveckling inom matematik, de använder både vardagliga situationer till att synliggöra matematik och skapar lärandesituationer som är planerade och schemalagda. De flesta tillfrågade förskollärare som arbetar i förskoleklass använder riktiga matematiska begrepp. Denna studie bevisar att både förskollärare och lågstadielärare är medvetna om språkets betydelse inom matematikinlärning.
|
42 |
Lärarens uppdrag : SO-lärares uppfattningar om sitt arbete i skolanFlintberg, Caroline January 2007 (has links)
Syftet med detta examensarbete är att ta reda på vilken uppfattning SO-lärare har om relationen mellan lärarens pedagogiska, sociala och administrativa uppdrag i dagens grundskola. Ur syftet formulerades två frågeställningar som riktade sig mot att undersöka vad som ingår i lärarens uppdrag och hur SO-lärare upplever detta uppdrag. Arbetet baseras på fyra intervjuer där varje respondent har behandlat fem frågeområden för att besvara arbetets frågeställningar. Den tidigare forskningen visar att det råder ett tufft arbetsklimat för dagens lärare. Kraven på vad läraren ska genomföra och uppfylla har ökat och upplevs fortsätta att öka. I litteraturen framgår vilka åligganden styrdokumenten uttrycker att läraren har samt vilka rättigheter och skyldigheter läraren har i sitt arbete med inriktning på arbetstid och arbetssituation. Det som framgår av det empiriska materialet i arbetet är att den tidigare forskningen och arbetets undersökning överensstämmer i mycket. Bland annat känner SO-lärare av problematiken som uppstår då läroplanen ska uppfyllas gällande elevernas individuella utveckling samtidigt som elevgrupperna består av trettio elever. En skillnad som framgick var att den tidigare forskningen ger en något mer kritisk och negativ bild av hur lärare upplever sitt uppdrag än vad SO-lärarna i arbetet framställde. Det framgår också i det empiriska materialet att det finns skillnader i hur SO-lärare uppfattar sitt uppdrag i relation till andra ämneslärare.
|
43 |
Blivande samhällskunskapslärares syn på lärarens uppdragDahlström, Fredrik Unknown Date (has links)
Syftet med detta examensarbete är att ta reda på hur blivande gymnasielärare i samhällskunskap ser på sitt kommande uppdrag som lärare. Syftet är vidare att titta på vad styrdokumenten säger om lärarens uppdrag. Undersökningen bygger på fyra intervjuer som genomförts genom kvalitativa intervjuer och analyserats med tematisk analys. Undersökningen bygger också på en analys av läroplan och kursplan för samhällskunskap. Den tidigare forskningen visar att lärarens uppdrag har förändrats de senaste 20-30 åren till att innefatta alltfler uppgifter. Lärarens uppdrag i dagens skola fokuserar särskilt på sociala uppdrag vilket innebär nya och stora krav på lärarna. Detta är en utveckling som har skett samtidigt som resurserna i skolan har minskat samt att nya direktiv för skolan har kommit. Resultatet visar att de blivande lärarnas syn på sitt kommande uppdrag i många avseenden överensstämmer med tidigare forskning och styrdokumenten. Lärarnas syn på läraryrket är att det är ett fritt yrke med många uppgifter och att detta innebär både negativa och positiva aspekter. Resultatet visar också att lärarna framför allt ser två huvuduppdrag inom läraryrket, kunskapsuppdraget och det sociala uppdraget. Samtliga lärarna i undersökningen anser att båda är viktiga men att det sociala uppdraget blivit allt mer viktigt i dagens skola
|
44 |
”Överskott, är det ämnet som får stå i hörnet och vänta” En studie på hur lärarens intentioner uppfattas av eleverna.Johansson, Kim January 2012 (has links)
Syftet med studien är att studera lärarens intentioner och hur elever uppfattar lärarens budskap inom kemi på gymnasieskolan. Metoden jag använt mig av är Stimulated Recall. Genom att jag observerat och filmat lektionerna, där jag har träffat lärare och elever var för sig för att reflektera över lektionstillfället. De reflektionsfrågor jag använt mig av är mallen för en så kallad CoRe, som Berry, Loughran & Mulhall (2003) från Australien har utformat. Det är ett reflektionsverktyg men även ett sätt för att exemplifiera PCK (pedagogical content knowledge). PCK är ett begrepp som didaktikforskare använder för att beskriva de egenskaper som en bra lärare skall besitta för att kunna vägleda elever rätt i specifika ämnesområden. Forskare menar att läraren måste ha en god teoretisk grund men även en bra grund i pedagogik. Resultatet av studien visar att, om kollegor delger sina erfarenheter till de som är mindre erfarna ger det en utveckling av lärarens PCK och det innebär att lärarens intentioner bättre når fram till eleverna. Responsen från eleverna är mycket positiv och eleverna har en positiv inställning inför kemi, även om många av eleverna tycker att ämnet i sig är ganska svårt.
|
45 |
Lärarens uppdrag enligt yrkesverksamma gymnasielärareLindholm, Jenny, Ekehult, Mikaela January 2011 (has links)
Syftet med studien var att undersöka yrkesverksamma gymnasielärares syn på sitt uppdrag och om denna stämmer överens med styrdokumenten för lärarens uppdrag och de pedagogiska teorier som ligger till grund för dessa. En kvalitativ forskningsmetod användes i form av en enkätundersökning med ett ostrukturerat frågeformulär. 22 yrkesverksamma lärare från två olika gymnasieskolor fick besvara enkäten. Resultatet av enkäten visar att lärarens syn på sitt uppdrag stämmer relativt väl överens med rådande styrdokument och de pedagogiska teorier som speglas i dessa. Dock finns diskrepanser i vad lärarna anser ligga till grund för deras pedagogiska grundsyn och syn på lärarens uppdrag. Lärarna i undersökningen beskriver att det är erfarenhet och utbildning som har lett till den uppfattningen de har om yrket. De nämner även en ny roll i uppdraget som lärare, det vill säga att vara coach åt eleverna och även att de lägger stor vikt på den sociala kompetensen i yrkesutförandet. Slutsatserna vi kan dra av undersökningen är att styrdokumenten måste förankras på ett bättre sätt redan i lärarutbildningen, samt att yrkesverksamma lärare ständigt måste få fortbildning i dessa för att inte stagnera i sitt yrkesutförande.
|
46 |
Genus i klassrummet : en undersökning om lågstadielärares synpunkter på hur man använder sig av genus i klassrummetPersson, Malin January 2011 (has links)
Syftet med min uppsats är att belysa hur sex pedagoger som arbetar i årskurs 1-3 från samma kommun ser på användningen av genus i klassrummet. Uppsatsen innehåller också en undersökning om hur pedagoger arbetar med genus i klassrummet. Metoden som jag har valt till min undersökning är den kvalitativa undersökningsmetoden. Sammanlagt gjordes det sex stycken intervjuer och på tre av dessa intervjuer gjordes även observationer. Intervjuerna och observationerna gjordes på olika skolor i samma kommun. Detta för att se om deras arbetssätt skiljdes åt trots att de arbetar inom samma kommun. De pedagoger som blev intervjuade och även observerade är verksamma pedagoger som alla arbetar på lågstadiet. Resultatet av min undersökning visar att de sex pedagogerna oftast har genus i åtanke när de planerar, genomför och utvärderar sina lektioner. Resultatet visar också att begreppet "genus" inte används av de intervjuade. De använder istället ordet "jämställdhet", alltså att kvinnor och män ska ha samma rättigheter och skyldigheter. Samtliga pedagoger benämner att genus ska genomsyra alla lektioner som du har och det ska alltid finnas med i din planering oavsett i vilken årskurs du arbetar i.
|
47 |
Faktorer som påverkar elevers motivationConradsson, Emily January 2012 (has links)
Syftet med denna studie är att undersöka vad det är som gör att eleverna känner sig motiverade eller omotiverade och vilka faktorer som påverkar deras motivation. Uppsatsen ger förhoppningsvis läsaren en fördjupad förståelse för elevers motivation. För att uppnå studiens syfte har jag genomfört kvalitativa intervjuer med åtta elever. Intervjufrågorna baseras på studiens frågeställningar: Vad är elevernas uppfattning om vad som gör dem motiverade? samt, Vilka faktorer påverkar elevernas motivation? Jag för även ett teoretiskt resonemang kring motivation som baserar sig på vad forskare tidigare har skrivit inom ämnet. Analysen av resultatet visar att eleverna i undersökningen i regel känner sig motiverade inför skolan och skolarbetet. Aspekter såsom engagerade lärare och elevernas mål påverkar motivationen. Roliga kurser som är praktiska och verklighetsförankrade är något som ökar elevernas motivation. Denna studie kan ligga till grund för lärares kunskap om elevernas motivation och kan även utgöra grund för fortsatt forskning inom ämnet.
|
48 |
”Bra betyg och bra jobb, inget annat” : En jämförande studie om motivation i ämnet Engelska mellan praktiskt och teoretiskt gymnasieprogramNian, Rougui, Arvidsson, Sofia January 2011 (has links)
Syftet med detta examensarbete var att undersöka vilka faktorer det är som påverkar elevers motivation i ämnet Engelska. Examensarbetet behandlar om det finns eventuella skillnader, och i så fall vilka, beträffande motivation på teoretiskt gymnasieprogram respektive praktiskt gymnasieprogram. Metoden som använts i denna undersökning är en enkätstudie. Enkäten distribuerades till sammanlagt 183 elever varav 91 elever läser på teoretiskt program och 92 elever på praktiskt program. De elever som går på det teoretiska programmet läser på teknik programmet medan de som går praktiskt program läser på byggprogrammet och livsmedelprogrammet. Gemensamt för dessa program är att de läser Engelska 5 som motsvarar Engelska A i den gamla läroplanen Lpf 94, Engelska 5 ingår alltså i Gy11 som är den reformerade läroplanen som infördes hösten 2011. Det finns en uppsjö av olika motivationsteorier och då denna studie behandlar psykologiska motivationsfaktorer har kognitiva, humanistiska samt behavioristiska perspektiv på motivation använts. Dessa motivationsteorier behandlar olika typer av motivation såsom bland annat inre och yttre motivation. Motivationsteorierna som behandlas i denna studie ger förklaringar till hur individen motiveras psykologiskt genom egna och bland annat lärarens handlingar. Resultatet i denna studie ger inte svar utan snarare indikationer som överlag ger det svar vi var ute efter. Resultatet visade att de faktorer som påverkar elevmotivation i högsta grad är vilka uppgifter som läggs fram, medbestämmande samt lärarens engagemang. I diskussionen lyfts tankar och åsikter till vad som ligger bakom elevernas svar som erhållits i resultatet. Det gick att konstatera i diskussionen att teoretiskt program påvisade en mer långsiktig syn på motivation än eleverna på praktiskt program. Därtill gick det att fastställa att eleverna erhöll en medvetenhet om rollen en lärare förväntas att inneha beträffande elevmotivation.
|
49 |
Barns delaktighet i förskolan- en fråga om förhållningssättHellenius, Ulrika, Bäcklin, Anette January 2012 (has links)
Avsikten med vårt val av ämne var att belysa barnens delaktighet och inflytande i samlingen på förskolan. Vår intention var att ta reda på om lärarnas förhållningssätt påverkar barnens möjlighet till utveckling och förändring av förskolans arbetssätt. Vi har använt aktionsforskning som design i vårt tillvägagångssätt. Som metod använde vi oss av såväl kvalitativ som kvantitativ forskning i form av observationer och enkäter. Det resultat vi kunde skönja var att barnens inställning var positiv och vi fick bekräftelse genom att samtliga barn hade förberett och planerat sin aktivitet utifrån sin egen förmåga. Slutsatsen av vårt arbete var att barnen blev mer motiverade och aktiva när de själva fick påverka sin situation.
|
50 |
Etiken i praktiken : En studie om lärares hantering av etik och moral i skolvardagenForsmark, Carolina January 2008 (has links)
Undersökningar visar på att många lärare upplever det svårt att hantera fostransuppdraget, både ur ett tidsmässigt och ett didaktiskt perspektiv. Syftet med den här studien är att ta del av berättelser av hur de hanterar fostransuppdraget med fokus på elevernas etik och moral samt att undersöka hur man lär sig hantera uppdraget. Studien har utförts ur ett hermeneutiskt perspektiv och empiriskt material har samlats in genom intervjuer med gymnasielärare. Resultaten visar på att kursplanernas innehåll har betydelse för hur mycket utrymme läraren ger åt värdegrundsfrågor. Lärare hanterar elevernas etik och moral olika beroende på situation och problemets karaktär. Lärarnas egna mål är bland annat att få lektionerna att fungera, att eleverna känner trygghet i klassrummet och att öka elevernas förståelse för andra människor. För att lära sig hantera uppdraget krävs att vara där det händer och att våga diskutera etik och moral med eleverna. Då krävs bland annat mod, vilja och kunskap. Lärandet av tidigare erfarenheter är viktig likväl som samtal med kollegor. Båda dessa områden är dock något som skulle kunna användas i större utsträckning.
|
Page generated in 0.0688 seconds