11 |
Barns inflytande i förskolanPalmgren, Veronica January 2010 (has links)
Palmgren, Veronica (2010). Barns inflytande. Malmö, Lärarutbildningen, Malmö Högskola. Syftet med studien är att undersöka hur sex pedagoger resonerar kring barns inflytande i verksamheten, på två förskoleavdelningar. Den ena avdelningen driver en Reggio Emilia inspirerad verksamhet och den andra avdelningen arbetar inte efter någon uttalad pedagogik eller filosofi. Frågeställningar som jag arbetat med är: Hur anser pedagogerna att det går att kombinera barns rätt till inflytande med det pedagogiska ansvaret för barns omsorg, fostran och lärande enligt förskolans styrdokument? Vad anser pedagogerna att barnen bör och kan ha inflytande över i förskolan och varför? Vad anser pedagogerna att barnen inte bör eller kan ha inflytande över i förskolan och varför? Tidigare forskning visar att det finns en osäkerhet bland pedagoger kring hur arbetet med barns inflytande ska ske och att det finns fördelar med barns inflytande som lugnare grupper och att leken utvecklas. Jag har gjort kvalitativa intervjuer med pedagoger för att samla in empiri. Studien visar att pedagogerna ser barnen som kompetenta och ger dem inflytande, men de sätter upp ramar för inflytandet. Barnen på den Reggio Emilia inspirerade förskolan får inte mer inflytande än barnen på förskolan som inte arbetar efter detta förhållningssätt. Barnen på den Reggio Emilia inspirerade förskolan får främst inflytande i den fria leken och i projektarbetena medan barnen på förskolan utan någon uttalad profil får inflytande över hur deras vardag ska se ut i större grad.
|
12 |
Att arbeta förebyggande mot mobbning – Pedagoger i år 1-6 berättar om mobbning och förebyggande arbetssättMårtensson, Nicole, Salomonsson, Emma January 2009 (has links)
Vårt examensarbete handlar om mobbning i skolan sett ur pedagogers olika perspektiv. Arbetet är uppbyggt kring forskning som rör mobbning och intervjuer med yrkesverksamma pedagoger i Malmö och Helsingborg. Skolan i Malmö arbetar inte utefter någon speciell modell medan skolan i Helsingborg arbetar efter Olweusmetoden, då de är pilotskola för denna metod. Vårt syfte med arbetet är att få reda på hur olika pedagoger arbetar med sina klasser för att förebygga mobbning. Vår huvudfråga är: På vilka sätt kan man som pedagog arbeta förebyggande mot mobbning? Vi har även tre stycken underfrågor som är: Var har pedagogerna hämtat inspiration från? Märker pedagogerna att deras arbete ger resultat? Kan man, med tanke på skolornas olika förutsättningar, se någon skillnad i förhållningssätt och metoder? Vi har använt oss av intervjuer för att få svar på våra frågeställningar. Vi har intervjuat fem pedagoger sammanlagt, två i Malmö och tre i Helsingborg. Resultatet pekar på att mobbning går att förebygga om alla som arbetar på skolan hjälps åt och att gruppsammanhållningen i klassen är otroligt viktig för att mobbning skall kunna förebyggas. Det finns många bra metoder som man kan använda sig av, man får prova sig fram för att se vilket som passar skolan bäst. Två av metoderna vi har stött på är Dan Olweus, som är en erkänd forskare inom ämnet mobbning och SET som står för social och emotionell träning.
|
13 |
Pedagogers perspektiv på den fysiska inomhusmiljön i förskolanJonasson, Maria, Swane, Jenny January 2010 (has links)
AbstractJonasson, M & Swane, J (2010). Pedagogers perspektiv på den fysiska inomhusmiljön i förskolan. Malmö: Lärarutbildningen, Malmö Högskola. Vårt examensarbete handlar om pedagogers tankar kring den fysiska inomhusmiljön i förskolan. Studien har utförts genom kvalitativa intervjuer av åtta pedagoger vilka arbetar på en och samma förskola på en mindre ort i södra Sverige. Vår utgångspunkt har varit teorier och tidigare forskning kring den fysiska inomhusmiljön i förskolan. Examensarbetes syfte är att undersöka om pedagogerna använt sig av didaktiska överväganden vid utformningen av den fysiska inomhusmiljön i förskolan. Syftet är även att ta reda på om pedagogerna använt sig av tidigare forskning, samt tagit hänsyn till barngruppens sammansättning och inflytande vid utformningen av den fysiska inomhusmiljön i förskolan. Frågeställningarna vilka vi utgått ifrån är: Hur tänker pedagogerna kring utformningen av den fysiska inomhusmiljön på förskolan? Vilken kunskap utgår pedagogerna ifrån vid utformningen av den fysiska inomhusmiljön på förskolan? Resultatet påvisar olikheterna av pedagogernas tankar kring den fysiska inomhusmiljön på en och samma förskola, samt att barnen inte är delaktiga i utformningen av den fysiska inomhusmiljön på förskolan i den utsträckning de bör vara enligt Läroplanen för förskolan.Nyckelord: förskola, fysisk inomhusmiljö, utformning, pedagogperspektiv, delaktighet.
|
14 |
Lek ur ett pedagogiskt perspektiv - utifrån en diskursanalytisk studieEriksson, Anna, Cederblad, Emy January 2010 (has links)
Vi som skrivit examensarbetet heter Emy Cederblad och Anna Eriksson. Titeln är: Lek ur ett pedagogiskt perspektiv – utifrån en diskursanalytisk studie. Vi har valt att undersöka hur pedagoger tänker och arbetar kring lek. Syftet är att få syn på om de är präglade av idéer, tankar och riktlinjer som finns i bl.a. centrala pedagogiska teoribildningar. Som metod för detta använder vi diskursanalys som har till syfte att synliggöra hur präglade människor är i sina sätt att tänka och vara. Vi har under arbetet utgått från följande frågeställningar:1. Hur tänker pedagogerna om lek?2. Arbetar pedagogerna medvetet med lek och i så fall på vilket sätt?Som teoribakgrund använder vi två teoretiker, Piaget och Vygotskij, som hjälp för att förstå hur synen på barns lärande och utveckling kan se ut, där även lek inryms. Vi tar även upp relevanta forskares tankar och idéer för att få en bred bild över hur diskussionen kring lek ser ut. Vår undersökning genomfördes på två förskolor med hjälp av intervjuer och observationer av sammanlagt sju pedagoger. De slutsatser som kan dras är att pedagogerna är präglade av de rådande tankar och idéer som finns. De styr inte bara deras åsikter utan även deras handlingar.
|
15 |
En studie om föräldrars och pedagogers syn på femtontimmarsreformenFremark, Caroline January 2016 (has links)
Syftet med min studie var att belysa föräldralediga föräldrars och pedagogers åsikter om barns vistelse i förskolan som går under femtontimmarsreformen för att kunna urskilja vilka/vilket förhållningssätt till förskolans funktion som speglar sig i åsikterna. Då denna reform har uppmärksammats både i förskolan, på sociala medier samt i politiken har jag valt att belysa pedagogers åsikter samt föräldrars då det inte finns någon direkt forskning utifrån deras perspektiv. Frågeställningar som jag har utgått från är; Vad ser föräldrarna är de viktigaste funktionerna i förskolan när de är föräldralediga?, Vad anses det innebära att få färre timmar? och Hur förhåller sig pedagogerna till femtontimmarsreformen? Jag har använt mig av kvalitativa semistrukurerade intervjuer som var enskilda intervjuer samt en fokusgruppintervju för att få svar på mina frågor. Samtliga intervjuer har jag spelat in och därefter transkriberades materialet.Studiens resultat visar att föräldrar ser förskolan som en arena där ett lärande sker, socialt som intellektuellt. De anser att de ej kan stimulera barnens behov under den tid de är föräldralediga på samma sätt som förskolan kan. Detta leder till att föräldrar har olika förhållningssätt att se förskolans funktion på, dels som ett komplement till hemmet och dels som en nödvändighet.Även resultatdelen från pedagogerna visar olika sätt att se förskolans funktion på. Framförallt visar det att förskolans funktion är att erbjuda barn att vara med andra barn, att få chansen till ett socialt umgänge. Resultatet lyfter även att där finns ett problematisk förhållningssätt när det kommer till förskolans uppdrag för pedagogerna.
|
16 |
Från avkodning till läsförståelse : Läsutveckling utifrån pedagog- och elevperspektivAndersson, Kerstin, Lundgren, Ingegerd January 2005 (has links)
<p>Vår undersökning behandlar läsinlärning och läsförståelse. Utifrån ett pedagog- och elevperspektiv har vi undersökt begreppet läsförståelse, vad det innebär att kunna läsa och förstå text, vilka förutsättningar det kräver och hur lärandet sker kring detta. Vi har som utgångspunkt för vår undersökning använt oss av olika forskningsperspektiv på läsinlärning samt berört olika läsinlärningsmetoder. Genom kvalitativa intervjuer med pedagoger och elever har vi undersökt deras uppfattningar om hur man lär sig läsa och vad detta innebär för läsförståelsen. Resultaten har gett oss en insikt i att pedagogen bör vara lyhörd och stödja eleven genom olika verktyg, för att hjälpa eleven i läsutvecklingen. Med det menar vi att det underlättar om pedagog och elev är aktiv i läsinlärningen.</p> / <p>Our investigation treats learning by reading and reading comprehension. On the basis of a pedagogues and a pupils perspective we have investigated the concept of reading comprehension, what it means to know how to read and understand a text, which prerequisite it demands and how learning take place around this. As a starting point to our investigation we have use different research perspectives on learning by reading and touching different learning by reading methods. Through qualitative interviews with pedagogues and pupils we have investigate their understanding about how you learn to read by yourself and what it means for your reading comprehension. The results have given us knowledge of that the pedagogue should be sensitive and support the pupil with different tools, because the pedagogue must help the pupil in their reading evolution. We mean that it would facilitate if pedagogue and pupil are active in learning by reading.</p>
|
17 |
Från avkodning till läsförståelse : Läsutveckling utifrån pedagog- och elevperspektivAndersson, Kerstin, Lundgren, Ingegerd January 2005 (has links)
Vår undersökning behandlar läsinlärning och läsförståelse. Utifrån ett pedagog- och elevperspektiv har vi undersökt begreppet läsförståelse, vad det innebär att kunna läsa och förstå text, vilka förutsättningar det kräver och hur lärandet sker kring detta. Vi har som utgångspunkt för vår undersökning använt oss av olika forskningsperspektiv på läsinlärning samt berört olika läsinlärningsmetoder. Genom kvalitativa intervjuer med pedagoger och elever har vi undersökt deras uppfattningar om hur man lär sig läsa och vad detta innebär för läsförståelsen. Resultaten har gett oss en insikt i att pedagogen bör vara lyhörd och stödja eleven genom olika verktyg, för att hjälpa eleven i läsutvecklingen. Med det menar vi att det underlättar om pedagog och elev är aktiv i läsinlärningen. / Our investigation treats learning by reading and reading comprehension. On the basis of a pedagogues and a pupils perspective we have investigated the concept of reading comprehension, what it means to know how to read and understand a text, which prerequisite it demands and how learning take place around this. As a starting point to our investigation we have use different research perspectives on learning by reading and touching different learning by reading methods. Through qualitative interviews with pedagogues and pupils we have investigate their understanding about how you learn to read by yourself and what it means for your reading comprehension. The results have given us knowledge of that the pedagogue should be sensitive and support the pupil with different tools, because the pedagogue must help the pupil in their reading evolution. We mean that it would facilitate if pedagogue and pupil are active in learning by reading.
|
18 |
Barns inflytande och delaktighet i förskolan : Pedagogers uppfattningar om begreppen inflytande, delaktighet och dess tillämpning i förskolan / Childrens’ influence in preschool : Educators' perceptions of the concepts of influence, participation and its application in preschoolTillman, Ida January 2018 (has links)
SammanfattningSyftet med studien är att få reda på hur pedagoger beskriver och arbetar med begreppen ”barns inflytande” och delaktighet i förskolan. Detta är viktigt att få en inblick i, då dessa begrepp benämns som strävansmål i förskolans styrdokument, Lpfö 98/16 (Skolverket, 2016).Metoden som valts i studien är semi-strukturerade intervjuer, för att undersöka pedagogernas uppfattningar kring deras erfarenheter av barns inflytande och delaktighet i förskolan och vad begreppet betyder för dem som pedagoger. Fyra pedagoger intervjuades till studien.I studiens resultat kan man utläsa att begreppet inflytande definieras som att det handlar om att involvera barnen i verksamheten och att de får möjlighet att bestämma men också om hur barnen blir delaktiga i verksamheten. Pedagogerna är enade om att barnen bör ha möjlighet till inflytande över sin vardag. Det gäller att hitta en strategi så möjligheten finns till att se varje barn och dess intresse. Det är viktigt att barnen får uttrycka sina åsikter och att man som pedagog tar till sig av dem. Pedagogerna tydliggör vikten av hur kroppsspråk och bilder är bra hjälpmedel för att visa tydlighet, förstå och göra sig förstådda, då de yngre barnen kan sakna det verbala språket. Dessa hjälpmedel underlättar för barnen att kunna påverka sin situation och möjligheten till inflytande i verksamheten. / The purpose of this study is to find out about pre-school teachers´ description and work with the concept of "children´s influence" and participation. This is important since this is one of the preschool assignment according to the preschool curriculum Lpfö 98 (Skolverket, 2016).To study preschool teachers' experiences and thoughts about children's influence and partici-pation in preschool, semi-structured interviews were conducted with four preschool teachers. The study results show that the concept of influence is defined as involving the children in the business and that they have the opportunity to decide, but also how the children participate in the activities. The preschool teachers show a variation in experiencing children’s influence the meanings and conception differentiated. Some preschool teachers perceive it as children should decide more in preschool. Others believe children should be more involved in every-day decisions and activities.Children should have the opportunity to influence their everyday lives, as a preschool teacher this is about finding a strategies and opportunities to see each child and its interest. The preschool teachers clarify the importance of how body language and images are useful tools to show clarity and understanding, when younger children don´t have the verbal language. It is important for the preschool teacher to be responsive, listening and enable possibilities for the children to express their needs and desires.These educational strategies make it easier for the children to influence their situation and the ability to influence in preschool.
|
19 |
Språkligt bemötande. : Pedagogers arbete med små barns språkutveckling och genus. / Linguistical treatment. : Teacher’s work with the language development and gender of young children.Nelson, Annakarin, Andréasson, Frida January 2008 (has links)
I förskolans läroplan beskrivs att pedagoger ska lägga stor vikt vid att uppmuntra varje barn till att utveckla sitt språk. Under verksamhetsförlagda delar av utbildningen och arbete på förskolor har vi sett att små barn ibland får stå åt sidan för att gynna verksamhet för äldre barn. Att låta barn utveckla sitt språk med stöd av pedagoger och en social miljö är något som påverkar oss resten av livet. Att behärska språket är en nödvändighet i samhället. Syftet med studien är att synliggöra verksamma pedagogers arbete med ett- till treåringars språkutveckling i förskolan. Studien syftar vidare till att påvisa eventuella skillnader i språkligt bemötande ur genusperspektiv. Studien är kvalitativ och bygger på fyra observationer och fyra intervjuer, vilka är genomförda på två olika förskolor. Resultatet presenterar pedagogers arbetssätt och tankar bakom arbetet med språkutveckling, vilka möjligheter respektive hinder de ser och deras tankar bakom bemötande av flickor och pojkar ur språkutvecklingsperspektiv. I resultatet framkom att pedagogerna arbetar med språket på många sätt på förskolan, till exempel genom samlingar, vardagliga möten med barnen och genom att minska barngrupperna för att få mer tid för varje barn. I arbetet med språket ser pedagogerna möjligheter att använda sig av samlingen som pedagogiskt redskap men även utnyttja de vardagliga mötena. Pedagogen själv kan vara ett hinder om inte tiden finns för samtal med barnen då en viktig del av språkstimulansen går förlorad. Vissa pedagoger ser inga hinder alls för språkutvecklingen. Beträffande eventuell skillnad i bemötande gentemot flickor och pojkar visar resultatet att pedagogerna inte gör någon märkbar skillnad utan de alla har värderingen att bemöta alla barn lika. Slutligen diskuteras resultatet i relation till litteraturen och våra egna reflektioner. Studiens slutsats är att uppmuntran, benämning och bekräftelse kännetecknar det språkliga bemötandet i pedagogernas arbete med små barns språkutveckling. / In the curriculum of the nursery school it is said that the teachers shall lay stress on encouraging each child to develop his/her language. During trainee work of the education and the work at nursery schools, we have been witnessing young children step aside in the favour of the older children’s activity. Letting children develop their language with the support of the teachers and a social surrounding affects them for the rest of their lives. Controlling the language is a necessity in the society. The purpose with this study is to visualise how active teachers are thinking and working with a language education for one- to three-year-olds. The study aims further to point out any differences in a linguistic treatment from a gender perspective. The study is qualitative and it is based on four observations and four interviews, which are carried out at two different nursery schools. The result presents the teachers’ way of working and thoughts behind the work with language education, what possibilities and obstacles they see and their thoughts behind the treatment of girls and boys from a language developing perspective. In the result it appeared that the teachers work with the language in many different ways at the nursery school, for instance by gatherings, everyday meetings with the children and by reducing the children groups to gain more time for each child. In the work with the language, the teachers see the possibilities of using the gathering as an educational tool and utilising the everyday meetings as well. The teacher him/her self can be an obstacle if there is no time for talk with the children, whereas an important part of the language stimulation is lost. Some teachers don’t see any obstacles whatsoever for the language development. Regarding a possible difference in the treatment against girls and boys, the result shows that teachers don’t make any remarkable distinction, but they all share the value of treating every child equally. Finally, the result is discussed in the relation to the literature and our own reflections.
|
20 |
Språkligt bemötande. : Pedagogers arbete med små barns språkutveckling och genus. / Linguistical treatment. : Teacher’s work with the language development and gender of young children.Nelson, Annakarin, Andréasson, Frida January 2008 (has links)
<p>I förskolans läroplan beskrivs att pedagoger ska lägga stor vikt vid att uppmuntra varje barn till att utveckla sitt språk. Under verksamhetsförlagda delar av utbildningen och arbete på förskolor har vi sett att små barn ibland får stå åt sidan för att gynna verksamhet för äldre barn. Att låta barn utveckla sitt språk med stöd av pedagoger och en social miljö är något som påverkar oss resten av livet. Att behärska språket är en nödvändighet i samhället. Syftet med studien är att synliggöra verksamma pedagogers arbete med ett- till treåringars språkutveckling i förskolan. Studien syftar vidare till att påvisa eventuella skillnader i språkligt bemötande ur genusperspektiv. Studien är kvalitativ och bygger på fyra observationer och fyra intervjuer, vilka är genomförda på två olika förskolor. Resultatet presenterar pedagogers arbetssätt och tankar bakom arbetet med språkutveckling, vilka möjligheter respektive hinder de ser och deras tankar bakom bemötande av flickor och pojkar ur språkutvecklingsperspektiv. I resultatet framkom att pedagogerna arbetar med språket på många sätt på förskolan, till exempel genom samlingar, vardagliga möten med barnen och genom att minska barngrupperna för att få mer tid för varje barn. I arbetet med språket ser pedagogerna möjligheter att använda sig av samlingen som pedagogiskt redskap men även utnyttja de vardagliga mötena. Pedagogen själv kan vara ett hinder om inte tiden finns för samtal med barnen då en viktig del av språkstimulansen går förlorad. Vissa pedagoger ser inga hinder alls för språkutvecklingen. Beträffande eventuell skillnad i bemötande gentemot flickor och pojkar visar resultatet att pedagogerna inte gör någon märkbar skillnad utan de alla har värderingen att bemöta alla barn lika. Slutligen diskuteras resultatet i relation till litteraturen och våra egna reflektioner. Studiens slutsats är att uppmuntran, benämning och bekräftelse kännetecknar det språkliga bemötandet i pedagogernas arbete med små barns språkutveckling.</p> / <p>In the curriculum of the nursery school it is said that the teachers shall lay stress on encouraging each child to develop his/her language. During trainee work of the education and the work at nursery schools, we have been witnessing young children step aside in the favour of the older children’s activity. Letting children develop their language with the support of the teachers and a social surrounding affects them for the rest of their lives. Controlling the language is a necessity in the society. The purpose with this study is to visualise how active teachers are thinking and working with a language education for one- to three-year-olds. The study aims further to point out any differences in a linguistic treatment from a gender perspective. The study is qualitative and it is based on four observations and four interviews, which are carried out at two different nursery schools. The result presents the teachers’ way of working and thoughts behind the work with language education, what possibilities and obstacles they see and their thoughts behind the treatment of girls and boys from a language developing perspective. In the result it appeared that the teachers work with the language in many different ways at the nursery school, for instance by gatherings, everyday meetings with the children and by reducing the children groups to gain more time for each child. In the work with the language, the teachers see the possibilities of using the gathering as an educational tool and utilising the everyday meetings as well. The teacher him/her self can be an obstacle if there is no time for talk with the children, whereas an important part of the language stimulation is lost. Some teachers don’t see any obstacles whatsoever for the language development. Regarding a possible difference in the treatment against girls and boys, the result shows that teachers don’t make any remarkable distinction, but they all share the value of treating every child equally. Finally, the result is discussed in the relation to the literature and our own reflections.</p>
|
Page generated in 0.0786 seconds