Spelling suggestions: "subject:"antroposofi"" "subject:"antroposofia""
1 |
Den antroposofiska bildningshumanismen porträtterad i svensk press : En studie om den svenska pressens framställning av Kristofferskolan och dess pedagogik / Anthroposophical education humanism portrayed in Swedish press : A study on the Swedish press's presentation of Kristofferskolan and its pedagogyRust, Daniella January 2018 (has links)
This paper studies newspaper articles from Svenska Dagbladet, Dagens Nyheter, Aftonbladet and Expressen between 1949 and 1960 to see what is written about the anthroposophical Kristofferskolan. The paper intends to investigate and answer how Kristofferskolan and the Waldorf pedagogy are presented in these articles, if there are critical voices in the articles and how these express themselves, but also to what extent life view is addressed in the articles. The survey is a qualitative discourse analytical method to see how these representations are made and what the content of the articles has for meaning. The theory that the essay has to relate to is what David Thurfjell calls the secularization hypothesis, which aims to see if society and the people in it go from the clerical to the more individualized life view. Kristofferskolan and its pedagogy are largely presented in all articles positively, and as an appreciated healthy pedagogical wind that could give the ordinary school advice on how it can be improved. The critical voices that were in the articles were just aimed at the ordinary school, which seemed to be stuck in the same pedagogical methods it always used. Where, according to the articles, journalists considered that the new unit school should look at the Waldorf pedagogy. Critical voices were also directed against the decisions that the state claimed not to grant Kristofferskolan state subsidies. Furthermore, relatively little was written about life view in connection with Kristofferskolan. In a couple of articles there was written about anthroposophy and its influence on the pedagogy used at the school. What was noted by the journalists was mainly that Kristofferskolan in some sense is a school for everyone, not a confessional school only for children whose parents belong to the Anthroposophical Society, or that it is a rich man's school for the most wealthy.
|
2 |
Att främja den allsidiga utvecklingen hos den växande människan : En studie om Waldorfskolans syn på kunskap och lärandeHolmgren, Miriam, Mases Calson, Lydia January 2023 (has links)
I Sverige finns det flera olika fristående grundskolor och dessa tillåts att, utöver de nationella styrdokumenten, ha egna kompletterande styrdokument för att beskriva sin verksamhet och pedagogik. Waldorfskolor är ett exempel på detta, och skolornas eget dokument En väg till frihet beskriver pedagogiken som härstammar från antroposofin. Syftet med denna studie är att undersöka vilka kunskapssyner och perspektiv på lärande som skrivs fram i det kompletterande dokumentet, samt hur undervisningen bedrivs utifrån detta. Den tidigare forskning som lyfts berör jämförelser mellan Waldorfskolan och den kommunala skolan samt forskning om hur läroplaner hos fristående huvudmän förhåller sig till nationella läroplaner. Studiens forskningsfrågor besvaras genom att använda analysmetoden beskrivande idéanalys, där En väg till frihet analyseras utifrån tre lärandeteoriers kunskapssyner och perspektiv på lärande; behaviorismen, kognitivismen och det sociokulturella perspektivet. Resultatet visar att den kunskapssyn som skrivs fram i dokumentet främst kan härledas till kognitivismen, genom att elever utvecklas i olika åldersstadier, och att elever ska upptäcka och konstruera sin egen kunskap. Det finns även kunskapssyner som kan härledas till det sociokulturella perspektivet genom språkets betydelse och lärarens stöttning, och till behaviorismen genom att bryta ned kunskap i beståndsdelar. Vidare diskuteras resultatet där det framkommer att det finns vissa motsättningar mellan En väg till frihet och den nationella läroplanen. Enligt En väg till frihet ska eleverna utveckla kunskaper i sin egen takt, samtidigt som det finns nationella krav att genomföra ämnesmoment under en viss årskurs. Eftersom den nationella läroplanen blir mer resultatstyrd och graden av standardisering ökar finns det en risk att waldorfpedagogiken slutligen urholkas. Slutsatsen av studien är att En väg till frihet har omfattande likheter med kognitivismens kunskapssyn, men att pedagogiken grundar sig i antroposofin och därmed har en annan bakgrund och syn på individens utveckling som påverkar hur undervisningen bedrivs.
|
3 |
Den gåtfulla och kusliga främlingen inom oss : En studie av problematiken främlingskap i Walter Ljungquists Källan och Mare Kandres Aliide, AliideEngfelt, Olga January 2013 (has links)
I fokus för denna uppsats ligger främlingskapets problematik i två barndomsskildringar, Walter Ljungquists Källan (1961) och Mare Kandres Aliide, Aliide (1991). Analysen kretsar kring följande frågor: Hur konstrueras barnets främlingskap i båda berättelserna från två skilda tider? På vilket sätt präglar författarnas filosofiska och estetiska insikter den litterära bilden av barnets främlingskap? Vilka olikheter och likheter finns i de två gestaltningarna av barnets främlingskap i förhållande till den andre och till sig själv? Med utgångspunkten i existentiella, psykoanalytiska och antroposofiska perspektiv bildar jag mig en uppfattning om främlingskapets ursprung och dess filosofiska betydelse i olika teoretiska diskurser. / <p>Denna masteruppsats kan vara intressant för alla litteraturvetare som använder psykoanalysen som en teoretisk nyckel. Analysens komparativa karaktär kan även betraktas som en personlig insats i den komparativa litteraturvetenskapen.</p>
|
4 |
Vårdandets rumLindgren, Frida January 2010 (has links)
Under alla tider har människan förmodat att miljön där den sjuke vårdas är en viktig del för tillfrisknandet. Miljöbegreppet är idag ett av fyra centrala begrepp inom vårdvetenskapen. Samspelet mellan människa, miljö, hälsa och omvårdnad ingår i ett flertal omvårdnadsmodeller. Genom att skaffa kunskap om vårdandets rum och hur det påverkar patientens välbefinnande, kan det skapas vårdrum som har en miljö som är positiv för patienten, närstående och vårdare. I denna studie har jag valt att undersöka hur patienten påverkas av miljön i vårdrummet där denne vårdas. Kvalitativa och kvantitativa artiklar användes och analyserades enligt Evans (2002) och Fribergs (2006) metoder. Tillgången på forskning inom detta område är mycket begränsad. 34 stycken artiklar analyserades, men endast 6 stycken uppfyllde syftet och kunde användas. I problemformuleringen finns de närståendes och vårdarnas perspektiv med, men på grund av att det saknas relevant vetenskaplig forskning om hur dessa påverkas så finns endast patientens perspektiv presenterat i resultatet. Fyra olika områden som visat sig vara viktiga i vårdrummet och som påverkar patienten är: ljuset, naturen, avskildhet och konst/färg. Ljuset är mycket viktigt för patienten, då studier visar att en ljus och luftig miljö skapar ett välbefinnande hos patienten. Av de analyserade artiklarna framgår det att det är viktigt att få tillgång till naturen i vårdrummet. Placering av fönster och möjlighet att se och höra naturen utanför kan bidra till detta. Även avskildhet är en viktig faktor. Vårdrummet bör utformas så att patienten har sin egen sfär och att det finns möjlighet för patienten att ostört kunna ta emot besökare. Dekoration och färger i vårdrummet är uppskattat och ger patienten en känsla av värme och trivsamhet. / Program:
|
5 |
Inte bara huvudet går i skolan- En studie av Waldorfpedagogikens undervisning och ursprung, med inriktning mot matematik för de tidigare skolåren / A study of primary mathematics teaching in the Waldorf SchoolJohansson, Maria January 2004 (has links)
Denna studie behandlar en alternativ pedagogik och belyser ett alternativt arbetsätt till den kommunala skolan. Den pedagogik som behandlas är waldorfpedagogiken och den avhandlas allmänt och med en enskild del som är riktad mot waldorfskolans sätt att arbeta med matematikundervisningen i de lägre åldrarna. Waldorfskolans bakgrund och tankar beskrivs och även dess metodik och undervisningsinnehåll. En djupare studie i en alternativ pedagogik kan utveckla synen på undervisningsmetoder och få tips på hur man kan lägga upp undervisningen. Ett annat syfte är att skapa en förståelse varför waldorfpedagogerna arbetar som dom gör. Data har samlats in genom en litteraturstudie, ett antal observationstillfällen på en waldorfinspirerad friskola och två intervjuer. De data som framkommit ur detta har sedan bearbetats och analyserats. Resultatet visar hur waldorfskolan arbetar mot hela människan och att en syn på barnets utveckling är avgörande för hur och i vilken ordning ämnen tas upp i skolan. Periodundervisning är karaktäristiskt för waldorfskolan och innebär att man läser ett ämne i taget under dagens första två timmar, i cirka tre veckors tid. Waldorfskolan skiljer tydligt på matematik och räkning. Matematik innebär att man måste ha en förståelse för vad man gör och räkningen är en hjälp på vägen till svaret. Hjälpmedel som används i matematikundervisningen är mycket från naturen som till exempel kottar och kastanjer och eleverna får själva hjälpas åt att samla in dessa. Miniräknare och datorer används aldrig i de lägre åldrarna då de inte anses vara till hjälp för barnens förståelse för ämnet. Geometrin har en stark ställning och bygger på formteckning, som tillsammans med eurytmi är inslag i undervisningen som är speciella för waldorfskolan.
|
6 |
Sökes: ett alternativt rum där jag kan få göra individuella val : En fallstudie om varför individen väljer en antroposofisk mödra- och barnavårdcentralSjöberg, Johanna January 2012 (has links)
Mitt syfte med denna uppsats är att undersöka varför och på vilket sätt individer söker sig till antroposofi. Jag vill främst göra detta genom att undersöka och beskriva attityder hos individer som har valt att gå till en antroposofisk mödra- och barnavårdcentral. Individer som inte på ett enkelt sätt definierar sig som antroposofer, eller ens som associerade med den organisationen, men som trots allt ändå väljer antroposofisk mödravård. Syftet är att lyfta fram individens val, tankar och förhållningsätt till antroposofin och till mörda- och barnavårdcentralen.
|
7 |
Inte bara huvudet går i skolan- En studie av Waldorfpedagogikens undervisning och ursprung, med inriktning mot matematik för de tidigare skolåren / A study of primary mathematics teaching in the Waldorf SchoolJohansson, Maria January 2004 (has links)
<p>Denna studie behandlar en alternativ pedagogik och belyser ett alternativt arbetsätt till den kommunala skolan. Den pedagogik som behandlas är waldorfpedagogiken och den avhandlas allmänt och med en enskild del som är riktad mot waldorfskolans sätt att arbeta med matematikundervisningen i de lägre åldrarna. Waldorfskolans bakgrund och tankar beskrivs och även dess metodik och undervisningsinnehåll. En djupare studie i en alternativ pedagogik kan utveckla synen på undervisningsmetoder och få tips på hur man kan lägga upp undervisningen. Ett annat syfte är att skapa en förståelse varför waldorfpedagogerna arbetar som dom gör. </p><p>Data har samlats in genom en litteraturstudie, ett antal observationstillfällen på en waldorfinspirerad friskola och två intervjuer. De data som framkommit ur detta har sedan bearbetats och analyserats. </p><p>Resultatet visar hur waldorfskolan arbetar mot hela människan och att en syn på barnets utveckling är avgörande för hur och i vilken ordning ämnen tas upp i skolan. Periodundervisning är karaktäristiskt för waldorfskolan och innebär att man läser ett ämne i taget under dagens första två timmar, i cirka tre veckors tid. </p><p>Waldorfskolan skiljer tydligt på matematik och räkning. Matematik innebär att man måste ha en förståelse för vad man gör och räkningen är en hjälp på vägen till svaret. Hjälpmedel som används i matematikundervisningen är mycket från naturen som till exempel kottar och kastanjer och eleverna får själva hjälpas åt att samla in dessa. Miniräknare och datorer används aldrig i de lägre åldrarna då de inte anses vara till hjälp för barnens förståelse för ämnet. Geometrin har en stark ställning och bygger på formteckning, som tillsammans med eurytmi är inslag i undervisningen som är speciella för waldorfskolan.</p>
|
8 |
Får Gud godkänt i biologi? : En jämförelse av resultat på nationella prov i biologi mellan skolor med kopplingar till religiösa organisationer och övriga skolor. / Did God pass the biology exam? : A comparison of biology national test results between schools with connections to religious organizations and other schools.Palmqvist, Björn, Sjöström, Desirée January 2021 (has links)
Föräldrar har enligt europakonventionen rätt att välja en utbildning åt sina barn som är i överensstämmelse med föräldrarnas religiösa eller filosofiska övertygelse, vilket är grunden för waldorfskolor och konfessionella friskolor i Sverige. Trots att undervisningen i sådana skolor enligt skollagen ska vara ickekonfessionell har dessa skolor ibland anklagats för att bedriva religiös indoktrinering. Inom biologiämnet finns dessutom en del innehåll, såsom evolutionsteori, som kan upplevas stå i motsättning mot vissa religiösa föreställningar om livets ursprung. I denna studie jämfördes därför resultat på nationella prov i biologi mellan waldorfskolor, skolor med religiös anknytning och övriga skolor, för att undersöka om det fanns anledning att anta att dessa motsättningar påverkar elevernas biologikunskaper negativt. Data över nationella provresultat i biologi, från Skolverkets registerdatabas, analyserades med hjälp av en variansanalys. Waldorfskolor hade något bättre resultat på nationella prov i biologi jämfört med övriga skolor, medan skolor med religiös anknytning varken hade bättre eller sämre resultat jämfört med waldorfskolor eller övriga skolor. Att potentiella motsättningar mellan biologiämnets kursplan och vissa religiösa inriktningar skulle påverka elevernas kunskaper i biologi negativt ger denna studie därmed inget stöd för.
|
9 |
Individualitet, frihet och kreativitet : En kvalitativ studie om bildpedagogik i waldorfskolor / Individuality, freedom and creativity : A qualiative study about art teaching in the waldorf schoolsHåkansson, André January 2014 (has links)
Den här studien är gjord för att beskriva och analysera skillnaderna och likheterna I bildpedagogiken hos den kommunala och waldorfdrivna skolan. Empirin består av två intervjuer med två rektorer tillika bildlärare i waldorfskolan och en jämförelse mellan styrdokumenten. Resultatet visar på att waldorf lägger mer tid till bild utöver bildundervisningen. / This study is made to see the difference and similarities within the art teaching between the county driven schools and the waldorf schools. The first part of the material is two interviews with two principals who is teaching art in waldorf schools. The second part is a comparison of the teaching regulating documents for the both school theories. The result is showing that the waldorf schools is using more time for art teaching outside the art subject.
|
10 |
En läroplan för själen? : En studie av de svenska Waldorfskolornas läroplan och utbildningsfilosofi, i jämförelse med den nationella läroplanen, Lpo 94 / A curriculum for the soul? : A study of the curriculum and educational philosophy of Waldorf education in Sweden compared to the national one (Lpo 94).Bergendal, Erik January 2011 (has links)
The aim of this essay is, firstly, to – through a text analysis – compare the curriculum of Waldorf education in Sweden (in the essay referred to as “WL”) to the Swedish national curriculum “Lpo 94”, to uncover possible differences and similarities between these documents, and, secondly, to present the roots and educational philosophies that these two curricula, respectively, are based upon. The purpose hereby is to be able to trace, describe and explain the differences between the pedagogical practices of Waldorf education and that of conventional Swedish schools. In the essay, a historical investigation of the main traditions of ideas behind the Swedish national curriculum is briefly carried out, where I swiftly present the educational philosophies of John Dewey (1859-1952) and Lev S. Vygotsky (1896-1934). Next, an investigation of the worldview and philosophy of Rudolf Steiner (1861-1925) is effectuated, where I attempt to bring to light Steiner’s anthroposophical and holistic worldview – a worldview that throughout the 20th century has developed into an international and wide-ranging anthroposophical movement – as well as his concepts of knowledge, science and educational philosophy. It is made clear that Steiner’s texts and lectures are continuously centred on a holistic outlook on mankind and nature, as well as the spiritual development of humankind and deeper development of the mind. Even though the text analysis of the two curricula shows several similarities between the curriculum of Waldorf education and the national one – in particular regarding in what way the text is structured, as well as in what way the basic (democratic) values are expressed – the analysis also displays a wide range of differences. The curriculum of the Waldorf education displays a closer relation to Steiner’s holistic worldview and educational ideas than does Lpo 94 to the educational ideas of Dewey and Vygotsky, and it focuses more on the importance of the child’s playing activities, creativity and art compared to conventional schools, even though these perspectives do exist here as well. It is argued that, above all, it is the outlook on mankind behind the curriculum that shapes the educational system and the practices within it. The outlook on mankind of Steiner and the Waldorf curriculum focuses on the importance of the pupil’s spiritual development, something that is seldom – if ever – considered in the conventional school. This seems to have an impact on the Waldorf schools in the sense that the pupil is less likely to share materialistic values, and, instead, to have a better understanding of civic and democratic values as a whole. Thus, the curriculum of Waldorf education can – in a much higher degree than the national one, Lpo 94 – be viewed as a “curriculum for the soul”, i.e. to be a curriculum that focuses on the pupil’s spiritual development. Curriculum, Waldorf education, Lpo 94, Rudolf Steiner, educationalphilosophy, anthroposophy, John Dewey, Lev S. Vygotsky
|
Page generated in 0.0284 seconds