Spelling suggestions: "subject:"kvartalsrapport"" "subject:"kvartalsrapports""
1 |
Överreaktioner på den svenska aktiemarknaden : En studie av abnormal avkastning i samband med kvartalsrapporteringMafi, Philip, Holmström, Alfred January 2020 (has links)
Publika företag har en informationsskyldighet enligt börsens regelverk, där reglerna är till för att minska informationsasymmetrin mellan marknadens aktörer. Kvartalsrapporter är en del av den information som företag är skyldiga att publicera till marknaden. Denna studie undersöker om det uppstår abnormal avkastning i samband med publicering av kvartalsrapporter och vad som kan förklara eventuell abnormal avkastning. Studien omfattar 53 kvartalsrapporter från företag tillhörande OMXS30 under 2018. En eventstudie genomförs för att identifiera förekomsten av abnormal avkastning, och en regressionsanalys i syfte att undersöka om abnormal avkastning kan förklaras av företagsstorlek och marknadsvolatilitet. Eventstudien visar att abnormal avkastning genereras på kort sikt vid publicering av kvartalsrapporter, och regressionsanalysen visar indikationer på ett positivt samband mellan företagsstorlek och abnormal avkastning. Vidare finner regressionsanalysen inget stöd för att marknadsvolatilitet förklarar abnormal avkastning.
|
2 |
Natteffekten på Stockholmsbörsen : En studie om kvartalsrapportens inverkan på nattavkastningAste, Erik, Rosander, Sebastian January 2023 (has links)
Recent research has highlighted the puzzling phenomenon of overnight stock returns vastly outperforming day returns. The anomaly has been fairly well documented but the underlying factors are still debated. This paper explores earnings announcements on the Nasdaq Stockholm stock exchange and the announcements effects on the overnight returns for individual stocks. Data from the stock price index OMXSPI and the OMXS30 constituents provide the empirical basis for our research. We hypothesize that earnings announcements have a positive contribution to overnight returns for individual stocks. Our quantitative regression study supports the hypothesis that the overnight returns are particularly strong during days when earnings reports are announced. These encouraging results provide motivation for extending the research to other markets where the phenomenon has been observed.
|
3 |
Offentliggörande av regelbunden finansiell information hos svenska aktiemarknadsbolag : Kvartalsrapportens betydelse för en ändamålsenlig reglering / Publication of regular financial information in Swedish listed companies : The significance of quarterly reports for a regulation fit for its purposeAlvestrand, Erika January 2016 (has links)
Den svenska regleringen av regelbunden finansiell information återfinns i form av lag och självreglering och syftar till att säkerställa lika information till alla, ökat förtroende, ökad handelsaktivitet, ökad likviditet och långsiktig tillväxt på värdepappersmarknaden. Därtill syftar reglerna till en harmonisering på värdepappersområdet inom EU. På grund av de kostnader och den administrativa börda som kvartalsrapporter anses medföra för framförallt mindre företag, och på grund av de kortsiktiga investeringsstrategier rapporterna anses ge incitament till, har kraven på kvartalsrapporter i den svenska regleringen på senare år minskat. I förevarande uppsats besvaras frågan om ett avskaffat krav på kvartalsrapporter är ändamålsenligt utifrån ett samhällsekonomiskt nyttoperspektiv. Frågan besvaras genom analys av den svenska regleringen av offentliggörande av regelbunden finansiell information och av vilka konsekvenser ett avskaffat krav på kvartalsrapporter kan medföra. Vidare förs ett resonemang de lege ferenda om en ändamålsenlig reglerings utformning och innehåll. För att kunna dra slutsatser om hur företags rapportering påverkas av minskade krav på kvartalsrapporter genomförs dessutom en kvantitativ undersökning av kvartalrapporteringstrender och en kvalitativ undersökning av inställningen till kvartalsrapporter hos företag på Nasdaq Stockholm. Utifrån olika ekonomiska teorier om i vilken grad informationsgivning utjämnar informationsasymmetrier på värdepappersmarknaden, kan slutsatser dras om med vilken frekvens regelbunden finansiell information bör offentliggöras och hur omfattande informationen bör vara. Trots investerares oförmåga att processa information och handla rationellt, finns mycket som talar för att informationsgivning i form av kvartalsrapporter utjämnar informationsasymmetrier i viss mån. Kvartalsrapporter är vidare av betydelse på grund av den trygghet offentliggörandet ger investerare. En känsla av trygghet ökar förtroendet för marknaden, vilket är positivt för marknadens kvalité och likviditet. Därtill finns en risk för att ett avskaffat krav på kvartalsrapporter minskar informationsgivningen från svenska aktiemarknadsbolag, vilket kan påverka effektiviteten på värdepappersmarknaden övervägande negativt. Denna risk tillsammans med kvartalsrapporters betydelse för en fungerande värdepappersmarknad, medför att ett avskaffat krav på kvartalsrapporter inte är ändamålsenligt. Resultaten av, de för uppsatsen genomförda undersökningarna, visar dock att företagen anser att dagens krav på kvartalsrapporters innehåll är för detaljerade för framförallt mindre företag och med hänsyn till investerares oförmåga att processa information. Krav på innehållet i kvartalsrapporter bör sålunda ställas relativt lågt för alla företag för att informationsgivningen ska kunna anpassas till företagens unika förutsättningar. Resultaten av undersökningarna visar även att det finns en vilja att fortsätta offentliggöra kvartalsrapporter, även i avsaknad av reglerade krav, vilket talar för att det inte är nödvändigt att ställa höga krav på innehållet i kvartalsrapporter. Regleringen bör fokusera på kvalité snarare än kvantitet. För att säkerställa tillräcklig information, förutsebarhet och objektivitet bör en reglering av offentliggörande av regelbunden finansiell information ha utgångspunkt i en allmänt utformad lag, där generella krav på regelbunden finansiell information stadgas. Krav på kvartalsrapporter och dess innehåll bör regleras av självreglering för att på bästa sätt kunna ändras i takt med den snabba utvecklingen på värdepappersområdet.
|
4 |
Det oförväntade resultatets påverkan : En studie av Post earnings announcement drift på den svenska aktiemarknadenBrogren, Fredrik, Svantesson, Johan January 2016 (has links)
När ett bolag redovisar ett resultat som inte är i linje med marknadens förväntningar tenderar bolaget att uppvisa en avvikelseavkastning en period efter att resultatet har publicerats. Denna studie undersöker om bolag som redovisar ett oförväntat resultat jämfört med analytikers förväntningar uppvisar en avvikelseavkastning under en period på 30 respektive 60 handelsdagar efter publiceringen av bolagets kvartalsrapport. Studien undersöker tidsperioden 2004-2010. Dessutom undersöker studien om avvikelseavkastningen perioden efter att resultatet publicerats tenderar att avvika under den finansiella marknadens nedgångsfas 2007- 2008 i jämförelse med 2004-2006 och 2009-2010. För att genomföra undersökningen används en eventstudie. Studiens resultat visar att under perioden 2004-2010 uppvisar endast den decil av bolag som redovisat störst negativt oförväntat resultat en statistiskt säkerställd underavkastning på -1,9 % 30 handelsdagar efter att kvartalsrapporten publicerats. Vidare visar resultatet, vid jämförelse mellan 2007-2008 och perioderna 2004-2006 samt 2009-2010, att differensen i den genomsnittliga kumulativa avvikelseavkastningen under handelsdag 2 till 60 efter att bolagets kvartalsrapport har publicerats skiljer sig för de bolag som uppvisar ett positivt oförväntat resultat.
|
5 |
RAPPORTDEBUTEN : En eventstudie om abnormal avkastning uppstår till följd av att en ny vd presenterar sin första kvartalsrapportGustafsson, Filip, Claesson, Peter January 2019 (has links)
Problembakgrund & problemdiskussion De flesta investerare vet att de finansiella marknaderna inte alltid fungerar likt vad den effektiva marknadshypotesen (EMH) förespråkar. Genom åren har det uppkommit en rad teorier som påvisar detta och i ett eget försök att undersöka om en effektiv marknad råder ämnar studiens författare att själva identifiera en egen investeringsstrategi för att lyckas uppnå abnormal avkastning på Stockholmsbörsen. Syfte Syftet med denna studie är att undersöka om det uppstår abnormal avkastning i aktiekursen för ett bolag när en nytillträdd verkställande direktör presenterar sin första kvartalsrapport. Vidare, ämnar studien att undersöka om det uppstår abnormal avkastning efter att denna kvartalsrapport presenterats vid en uppföljningsperiod. Problemformuleringar ● Uppstår abnormal avkastning den handelsdag en nytillträdd verkställande direktör presenterar sin första kvartalsrapport på Stockholmsbörsens Large-, Mid- och Small-Cap listor? ● Uppstår abnormal avkastning efter att en nytillträdd verkställande direktör presenterat sin första kvartalsrapport vid en uppföljningsperiod om 252 handelsdagar på Stockholmsbörsens Large-, Mid- och Small-Cap listor? Teori Den tilltänkta investeringsstrategin för studien är beroende av att Resultatmanipulering & Stålbad, Behavioral Finance och Adaptive Market Hypothesis till viss del kan förklara fluktuationer i aktiekursen, medan Efficient Market Hypothesis och Random Walk motsätter sig idén om abnormal avkastning som uppstår till följd av irrationellt beteende. Metod Genom ett deduktivt angreppssätt, objektivistisk verklighetssyn och positivistisk kunskapssyn har författarna upprättat en kvantitativ studie. Det praktiska tillvägagångssättet utgår ifrån en eventstudie mellan perioden 2007–2014, där 136 observationer inhämtats för Stockholmsbörsens Large-, Mid- och Small-Cap listor med avsikt om att upptäcka eventuell abnormal avkastning som beräknas med hjälp av marknadsmodellen. Resultat & Analys Med en signifikansnivå om fem procent kan nollhypotesen förkastas för två av de statistiska testerna, vilket betyder att abnormal avkastning uppstår för Small-Cap bolagen och den aggregerade urvalskategorins uppföljningsperiod.SlutsatsUtifrån studiens resultat är slutsatsen att en neutral monetär position i en aktie är fördelaktig under eventfönstret medan en neutral, alternativt lång, position är gynnsam vid uppföljningsperioden. Nyckelord vd-byte, aktiekursutveckling, kvartalsrapport, eventstudie, Stockholmsbörsen, abnormal avkastning.
|
6 |
Frivillig information i delårsrapporter : Förekomsten av frivilligt offentliggjord information i delårsrapporter hos tio aktiebolag noterade på OMX Stockholmsbörsen.Andersson, Erik, Korsgren, Kajsa January 2005 (has links)
<p>Inom det marknadsekonomiska systemet spelar finansmarknaden den centrala rollen när det gäller att allokera finansiella resurser. På en mogen finansmarknad finns det oberoende aktörer som hjälper till att bestämma värdet på en idé. De hjälper på så sätt entreprenörerna att finna de finansiella resurserna och investerarna att hitta de rätta idéerna. Grundläggande för bestämmande av värdet är information. För börsnoterade företag är de två huvudsakliga medlen för informationsförmedling årsredovisningar och delårsrapporter.</p><p>Uppsatsen syftar till att, ur ett marknadsperspektiv, undersöka i vilken utsträckning företag lämnar frivillig information i delårsrapporter samt att med utgångspunkt i detta undersöka om nuvarande reglering av delårsrapportering bör utvidgas.</p><p>Studien omfattar tio företag från fem olika branscher, där varje bransch representeras av två företag av olika storlek. Alla företagen är noterade på OMX Stockholmsbörsen. Studien inleds med en redogörelse för de lagar och övrig reglering som finns kring delårsrapportering. Utifrån denna görs sedan en systematisk genomgång av företagens delårsrapporter och den frivilliga informationen urskiljs och systematiseras. Därefter redogörs för analytikers synpunkter kring den frivilliga information som studien resulterat i. Detta leder fram till en uppfattning kring huruvida regleringen bör utvidgas.</p><p>Grundläggande för regleringen av noterade företags delårsrapporter är den svenska lagstiftningen och EU:s föreskrifter. Dessa två är till stor del en ramlagstiftning och förutsätter en stark normgivning och självreglering från marknadens aktörer. Denna självreglering sker genom ett flertal organ, där OMX Stockholmsbörsen med sitt noteringsavtal utgör en central del.</p><p>Resultatet av studien visar också att det är mycket vanligt att företag väljer att tillkännage information frivilligt i delårsrapporter. Generellt sett visar studien att frivillig information främst utgörs av framåtriktad information, flertalet nyckeltal samt utförligare jämförelseuppgifter. Denna information anser även analytiker vara viktig. Regleringen kring delårsrapportering har visat sig vara omfattande, det har dock påvisats ett visst utrymme för utvidgning och denna bör enligt vår mening ske genom självreglering.</p> / <p>In the economic system, the financial market plays the central role in allocating financial resources. In a mature financial market independent intermediaries assist in determining the value of an idea, and by doing so assisting entrepreneurs in finding the financial resources and investors to find the right ideas. Fundamental for determining the value is information. For publicly traded companies the main means for information mediation is annual and interim reports.</p><p>This papers aim is to examine to witch extent companies disclose voluntary information in interim reports from a market perspective. Through this also examine if the present regulation of interim reports should be extended.</p><p>The study comprise of ten companies from five diverse lines of business, where two companies of different size represent each line. All companies are publicly traded on the OMX Stockholm Stock Exchange. The study begins with a compilation of the laws and other regulations that exists regarding interim reports. From this compilation a systematic review of the corporations interim reports will be made and the voluntary information then separated and systematized. A review of analysts’ view of the voluntary information from the study will also be done. After this the question of whether existing regulations should be extended will be addressed.</p><p>Fundamental for the regulation surrounding corporations with publicly traded stocks and their interim reports are the Swedish legislation and regulations from EU. Laws covering this area are not exhaustive and therefore other guidelines, such as a strong standard setting and selfregulation from market actors, are necessary. This self-regulation is done by several organizations, where OMX Stockholm Stock Exchange and its listing agreement are central.</p><p>The result of the study also shows that it is very common that companies choose to disclose information in their interim reports on a voluntary basis. Generally speaking the study shows that voluntary information mainly consists for future prospects, several key ratios and detailed comparative information. Analysts also view this information as important. The regulation surrounding interim reports have proved to be extensive, it has nevertheless been established that there is a room for extension and this should in our opinion be done by self-regulation.</p>
|
7 |
Frivillig information i delårsrapporter : Förekomsten av frivilligt offentliggjord information i delårsrapporter hos tio aktiebolag noterade på OMX Stockholmsbörsen.Andersson, Erik, Korsgren, Kajsa January 2005 (has links)
Inom det marknadsekonomiska systemet spelar finansmarknaden den centrala rollen när det gäller att allokera finansiella resurser. På en mogen finansmarknad finns det oberoende aktörer som hjälper till att bestämma värdet på en idé. De hjälper på så sätt entreprenörerna att finna de finansiella resurserna och investerarna att hitta de rätta idéerna. Grundläggande för bestämmande av värdet är information. För börsnoterade företag är de två huvudsakliga medlen för informationsförmedling årsredovisningar och delårsrapporter. Uppsatsen syftar till att, ur ett marknadsperspektiv, undersöka i vilken utsträckning företag lämnar frivillig information i delårsrapporter samt att med utgångspunkt i detta undersöka om nuvarande reglering av delårsrapportering bör utvidgas. Studien omfattar tio företag från fem olika branscher, där varje bransch representeras av två företag av olika storlek. Alla företagen är noterade på OMX Stockholmsbörsen. Studien inleds med en redogörelse för de lagar och övrig reglering som finns kring delårsrapportering. Utifrån denna görs sedan en systematisk genomgång av företagens delårsrapporter och den frivilliga informationen urskiljs och systematiseras. Därefter redogörs för analytikers synpunkter kring den frivilliga information som studien resulterat i. Detta leder fram till en uppfattning kring huruvida regleringen bör utvidgas. Grundläggande för regleringen av noterade företags delårsrapporter är den svenska lagstiftningen och EU:s föreskrifter. Dessa två är till stor del en ramlagstiftning och förutsätter en stark normgivning och självreglering från marknadens aktörer. Denna självreglering sker genom ett flertal organ, där OMX Stockholmsbörsen med sitt noteringsavtal utgör en central del. Resultatet av studien visar också att det är mycket vanligt att företag väljer att tillkännage information frivilligt i delårsrapporter. Generellt sett visar studien att frivillig information främst utgörs av framåtriktad information, flertalet nyckeltal samt utförligare jämförelseuppgifter. Denna information anser även analytiker vara viktig. Regleringen kring delårsrapportering har visat sig vara omfattande, det har dock påvisats ett visst utrymme för utvidgning och denna bör enligt vår mening ske genom självreglering. / In the economic system, the financial market plays the central role in allocating financial resources. In a mature financial market independent intermediaries assist in determining the value of an idea, and by doing so assisting entrepreneurs in finding the financial resources and investors to find the right ideas. Fundamental for determining the value is information. For publicly traded companies the main means for information mediation is annual and interim reports. This papers aim is to examine to witch extent companies disclose voluntary information in interim reports from a market perspective. Through this also examine if the present regulation of interim reports should be extended. The study comprise of ten companies from five diverse lines of business, where two companies of different size represent each line. All companies are publicly traded on the OMX Stockholm Stock Exchange. The study begins with a compilation of the laws and other regulations that exists regarding interim reports. From this compilation a systematic review of the corporations interim reports will be made and the voluntary information then separated and systematized. A review of analysts’ view of the voluntary information from the study will also be done. After this the question of whether existing regulations should be extended will be addressed. Fundamental for the regulation surrounding corporations with publicly traded stocks and their interim reports are the Swedish legislation and regulations from EU. Laws covering this area are not exhaustive and therefore other guidelines, such as a strong standard setting and selfregulation from market actors, are necessary. This self-regulation is done by several organizations, where OMX Stockholm Stock Exchange and its listing agreement are central. The result of the study also shows that it is very common that companies choose to disclose information in their interim reports on a voluntary basis. Generally speaking the study shows that voluntary information mainly consists for future prospects, several key ratios and detailed comparative information. Analysts also view this information as important. The regulation surrounding interim reports have proved to be extensive, it has nevertheless been established that there is a room for extension and this should in our opinion be done by self-regulation.
|
8 |
Marknadseffektiviteten på Stockholmsbörsen efter finanskrisen 2008 : En studie om marknadseffektivitet på NasdaqOMXArakelian, Alisa, Malki, Mattias January 2012 (has links)
Syfte: Syftet med uppsatsen är att undersöka hur marknadseffektiviteten på Stockholmsbörsen har blivit påverkat av finanskrisen 2008, vilket genomförs genom att undersöka om bolag får avvikande avkastning vid publicering av kvartalsrapporter. Teori: Teorikapitlet utgår från den effektiva marknadshypotesen, där dess tre olika komponenter samt anomalier tas upp. Metod: Undersökningen genomförs med hjälp av en event studie och en hypotesprövning för att kontrollera hur effektiviteten på NasdaqOMX har blivit påverkad av finanskrisen. Undersökningen utgår ifrån en period på tre år, 2009-2011, och omfattar aktierna på index OMXS30. En insamling av kursdata från de 29 bolag som ingick i OMXS30 har skett, med hänsyn till datum för publicering av kvartalsrapporter. Detta ger totalt 261 observationer under dessa tre år. Empiri: Hypotesprövningen tillsammans med övrig empiri har visat att det kan finnas ett samband mellan publicering av kvartalsrapporter och bolagens aktiepris. Dock visar empirin att finanskrisens påverkan på effektiviteten har varit mycket liten. Analys: Analys av empirin tyder på att det finns tydliga tecken på att bolagens aktiepris påverkas vid publicering av kvartalsrapporter. Störst påverkan sker däremot publicering av kvartalsrapport ett och två. Analys av empirin visar även att marknaden har återhämtat sig snabbt efter finanskrisen. Slutsats: Undersökningen visar att det finns tecken på en mellanstark form av effektivitet på NasdaqOMX, även om denna inte är helt hundraprocentig. Dock är det svårt att dra en generell slutsats hur mycket 2008 års finanskris har påverkat denna effektivitet eftersom en finanskris har efterlöst en annan. / Purpose: The purpose of this paper is to examine how market efficiency on the Stockholm stock exchange has been affected by the financial crisis of 2008, which is carried out by examining if companies earn abnormal returns when publishing quarterly reports. Theoretical perspectives: The theory chapter is based on the efficient market hypothesis, where its three different components and anomalies are discussed. Methodology: The examination is carried out by an event study and a hypothesis test to control how the efficiency on NasdaqOMX has been affected by the financial crisis. The examination is based on a three year period, 2009-2011, and includes the stocks on the index OMXS30. Stock data has been collected from the 29 companies in the OMXS30, with regard to dates the quarterly reports were published. This gives a total of 261 observations under three years. Empirical outcome: The hypothesis test, together with other empirical results, has shown that there may be a relation between the publishing of quarterly reports and company stock price. However, empirical results show that the financial crisis effect on the market efficiency has been insignificant. Analysis: Analysis of the empirical results show that there are clear signs of change in company stock price when publishing quarterly reports. However, the significant change can be seen during the publishing of quarterly report one and two. Analysis of the empirical results also shows that the market has quickly readjusted after the financial crisis. Conclusion: The study shows that there are signs of semi-strong market efficiency on NasdaqOMX, even if this efficiency is not 100 percent strong. However, it is hard to come to a general conclusion on how much the financial crisis 2008 has affected this efficiency due to the fact that one financial crisis has resolved after another.
|
9 |
Avsaknaden av internt upparbetade varumärken i de finansiella rapporterna : ett problem för investerare?Pettersson, Malin, Ekström, Jörgen January 2008 (has links)
<p>År 2005 infördes IASBs redovisningsstandarder i EU-länderna. IASBs föreställningsram innehåller kvalitativa egenskaper vars ändamål är att öka de externa användarnas använd-barhet av informationen i företagens finansiella rapporter. De ökade kravet på användbarhet har lett till att fokus på immateriella tillgångar ökat och en sådan immateriell tillgång är varumärken. Idag får internt upparbetade varumärken inte redovisas i de finansiella rapporterna enligt IAS 38. Åsikterna går isär huruvida avsaknaden av internt upparbetade varumärken i balansräkningen har betydelse för investerare eller ej när de fattar investeringsbeslut.</p><p>Syftet med denna uppsats är att ge läsaren en fördjupad förståelse för investerarnas intresse angående att internt upparbetade varumärken inte får redovisas i de finansiella rapporterna och om detta har någon betydelse för deras investeringsbeslut. Syftet är även att utreda om investerare i samband med investeringsbeslut, anser att de kvalitativa egenskaperna i de finansiella rapporterna uppfylls.</p><p>Den teoretiska referensramen mynnar ut i en analysmodell som beskriver två nivåer mellan företag och investerare, dels utbytesnivån och dels beslutsnivån där den senare är av större vikt för uppsatsen. Metoden vi använt är en kvalitativ metod med deduktiv ansats där empirin består av fyra intervjuer, vilka representerar privata och institutionella investerare.</p><p>Slutsatserna vi kommit fram till i uppsatsen är att institutionella investerare inte efterfrågar något värde på internt upparbetade varumärken i de finansiella rapporterna medan de privata investerarna önskar icke-monetär information om varumärkets värde. Alla investerare anser att de finansiella rapporterna uppfyller de kvalitativa egenskaperna, med undantag för begripligheten som privata investerare anser kan förbättras.</p>
|
10 |
Avsaknaden av internt upparbetade varumärken i de finansiella rapporterna : ett problem för investerare?Pettersson, Malin, Ekström, Jörgen January 2008 (has links)
År 2005 infördes IASBs redovisningsstandarder i EU-länderna. IASBs föreställningsram innehåller kvalitativa egenskaper vars ändamål är att öka de externa användarnas använd-barhet av informationen i företagens finansiella rapporter. De ökade kravet på användbarhet har lett till att fokus på immateriella tillgångar ökat och en sådan immateriell tillgång är varumärken. Idag får internt upparbetade varumärken inte redovisas i de finansiella rapporterna enligt IAS 38. Åsikterna går isär huruvida avsaknaden av internt upparbetade varumärken i balansräkningen har betydelse för investerare eller ej när de fattar investeringsbeslut. Syftet med denna uppsats är att ge läsaren en fördjupad förståelse för investerarnas intresse angående att internt upparbetade varumärken inte får redovisas i de finansiella rapporterna och om detta har någon betydelse för deras investeringsbeslut. Syftet är även att utreda om investerare i samband med investeringsbeslut, anser att de kvalitativa egenskaperna i de finansiella rapporterna uppfylls. Den teoretiska referensramen mynnar ut i en analysmodell som beskriver två nivåer mellan företag och investerare, dels utbytesnivån och dels beslutsnivån där den senare är av större vikt för uppsatsen. Metoden vi använt är en kvalitativ metod med deduktiv ansats där empirin består av fyra intervjuer, vilka representerar privata och institutionella investerare. Slutsatserna vi kommit fram till i uppsatsen är att institutionella investerare inte efterfrågar något värde på internt upparbetade varumärken i de finansiella rapporterna medan de privata investerarna önskar icke-monetär information om varumärkets värde. Alla investerare anser att de finansiella rapporterna uppfyller de kvalitativa egenskaperna, med undantag för begripligheten som privata investerare anser kan förbättras.
|
Page generated in 0.0559 seconds