Spelling suggestions: "subject:"läsförståelse"" "subject:"äsförståelse""
111 |
"Att älska att läsa" : en studie om olika professioners samverkan för att öka barns läslustLidén, Solveig January 2016 (has links)
Syftet med mitt självständiga arbete är att bidra med kunskap om hur läslusten kan ökas hos elever i de tidiga skolåren. PISA och PIRLS-undersökningar under 2000-talet visar på att läsförmågan hos unga har minskat. Den försämrade läsförmågan innebär att de ungas möjlighet till läsupplevelser begränsas. I regeringens proposition "Läsa för livet" betonas vikten av att stärka barns och ungas läsförmåga men också deras läslust. För att utveckla en genuin läslust behövs en väl automatiserad avkodning och för att utveckla sin läsning krävs att man läser. Matteuseffekten innebär att barn med god läsförmåga läser mycket och gärna och blir starka läsare, medan svaga läsare undviker läsning och läser lite, vilket innebär att de inte utvecklar sin läsning. Detta gör i sin tur att läsningen blir tråkig. Matteuseffekten slår alltså hårt mot de barn som aldrig hittar sin läslust eller som tappar den redan tidigt. I min undersökning har jag genomfört halvstrukturerade, kvalitativa intervjuer med företrädare för olika professioner inom skola och bibliotek. Resultatet visar på vikten av att elever erbjuds ett brett utbud av texter, litteratur med subjektiv relevans, högläsning med efterföljande samtal, möjligheter att ta del av varandras läsupplevelser, vuxna som agerar läsande förebilder och samarbetar och ett välsorterat, bemannat skolbibliotek. Elever i läs- och skrivsvårigheter kan ges möjligheter till läsupplevelser om de pedagoger och den bibliotekspersonal de möter ger dem möjlighet att lyssna till litteratur, läsa med öronen, och ta del i gemensamma diskussioner kring olika slags texter.
|
112 |
Skolbibliotekariers samarbete med pedagoger för att gynna elevers läslust och läsförståelse : en intervjustudieArrskog, Jennie, Block, Sandra January 2017 (has links)
Detta arbete handlar om skolbiblioteken som pedagogisk resurs för pedagoger och elever. Forskningsbakgrunden går igenom skolbibliotekets historia, internationell och nationell forskning, gällande styrdokument och lagar, resurser i skolbibliotek och några exempel på skolbibliotekssatsningar. Arbetet innehåller avslutningsvis en intervjustudie med beskrivningar från verksamma skolbibliotekarier om hur de samarbetar med pedagogerna. Vårt syfte med undersökningen är att utforska skolbibliotekariers möjlighet till samarbete med pedagoger för att utveckla elevers läsning. Vi har gjort fyra kvalitativa intervjuer med verksamma och fackutbildade skolbibliotekarier. Samtliga skolbibliotekarier arbetar på en F-9 skola och i samma kommun. Resultatet är en beskrivning av hur skolbibliotekarierna upplever sitt samarbete med pedagoger för att öka elevers läslust och läsförståelse. Arbetet innehåller även råd från respondenterna till verksamma pedagoger på hur de kan upprätta ett samarbete med skolbibliotekarien. Vår slutsats är att det finns en brist i rådande lagar som rör skolbiblioteken och att detta orsakar stora skillnader i vad skolbiblioteken erbjuder för resurser. Sammanfattningsvis kan vi se att respondenterna ger likartade svar angående bristen på styrning uppifrån och de ger även likartade beskrivningar av sitt samarbete med pedagoger i form av bokattaker, gruppläsning, matchning av litteratur till både elever och pedagogers undervisning.
|
113 |
Boksamtalets betydelse för att utveckla eleversläsförståelse i årskurs F–3 : En systematisk litteraturstudieSundberg, Denise January 2017 (has links)
Den internationella undersökningen PIRLS 2011 visar att svenska elevers läsförståelse försämras. Syftet med litteraturstudien var att utifrån tidigare forskning undersöka vad boksamtalet har för betydelse för läsförståelsen samt hur man i boksamtalet kan använda metoden Reciprocal Teaching för att utveckla elevers läsförståelse. Detta smalnades av till två frågeställningar: hur kan boksamtal användas för att utveckla läsförståelsen hos elever i årskurs F-3? Hur kan metoden Reciprocal Teaching användas i boksamtal för att utveckla elevers läsförståelse i årskurs F-3? Metoden som har använts är en systematisk litteraturstudie där litteratur systematiskt sökts i olika databaser. Resultatet visade att kvaliteten på boksamtalet sammankopplas med läsningen av texten. Högläsning ger fantastiska möjligheter att agera tillsammans och är en bra utgångspunkt till samtal. Utifrån högläsningen kan man när som helst stanna upp för att samtala om sådant som väcker intresse, sådant som är svårt att förstå, för att fantisera eller bara gissa vad som tillslut kommer att hända. Resultatet visade även att reciprocal teaching är en gynnsam metod för de yngre eleverna genom att arbeta på ett kreativt sätt. En av studiens slutsatser var att eleverna genom att kommunicera och samtala kring böcker utvecklar en djupare läsförståelse, ny kunskap, ordförråd, avancerad språkutveckling och tankeprocesser på en högre nivå. / <p>Svenska</p>
|
114 |
Elevers och lärares syn på utvecklandet av läsförståelse hos elever : En fallstudieNäsman, Maria January 2017 (has links)
Syftet med denna studie var att undersöka och analysera hur elever med läs- och skrivsvårigheter och undervisande lärare i svenska på samma skola beskriver och skattar olika för läsförståelsen viktiga färdigheter för att nå förbättrad läsförståelse. I fallstudien i en skola har tre fokusgruppintervjuer genomförts för att undersöka detta. Två fokusgruppintervjuer med elever i årskurserna 7-9 och en fokusgruppintervju med undervisande lärare i svenska i årskurserna 6-9. Elever och lärare förde fram samma synpunkter i stor utsträckning, men med lite olika synvinkel. I vissa frågor tyckte de även olika. Eleverna och lärarna upplevde elevers koncentration som svår att förbättra och framgångsfaktorer var att förbättra elevers ordförståelse för att nå god läsförståelse. Både elever och lärare upplevde val av lagom svåra, för eleverna intressanta texter som ett framgångskoncept och att samtala om texter i klassen eller i ledda elevgruppssamtal som framgångskoncept. Lärarna tyckte att det var svårt att ändra elevers uppfattning om läsning. Eleverna upplevde det som ett hinder att på egen hand förbättra läsning mellan raderna medan lärarna upplever tidspressen att hinna med alla moment i svenskan som ett hinder och nämner då särskilt att de borde ha mer textsamtal som utvecklar elevernas lässtrategier i klasserna. Studien visar på att utvecklandet av läsförståelse inte är något man löser snabbt, utan kräver ett långsiktigt medvetet motivationsarbete med extensiv läsförståelseträning, men det är svårt att hitta tiden för detta långsiktiga arbete då de obligatoriska momenten i svenskans kursplan är många och konkurrerar om tiden. Nyckelord: elever, färdigheter, lärare, läsförståelse, svårigheter,
|
115 |
Läsförmåga och matematiska resonemang : Relationen mellan läsförmåga och resonemangsförmågaBjörnson, Anders January 2016 (has links)
Ett starkt samband mellan elevers läsförmåga och deras prestationer i matematik har konstaterats i tidigare forskning. Syftet med detta examensarbete är att, utifrån aktuell forskning, undersöka om och i så fall hur läsförmåga och förmågan att föra matematiska resonemang samverkar när elever i årskurs 4-6 löser matematiska problem och uppgifter som beskrivs i skriven text. Ur syftet preciseras frågeställningen: På vilket sätt är läsförmåga och matematisk resonemangsförmåga kopplade till varandra? Syfte och frågeställning har undersökts i form av en systematisk litteraturstudie som inneburit att vetenskaplig forskning har sökts, granskats och analyserats. Den litteratur som uppfyllt på förhand ställda krav och därmed valts att ingå i studien har analyserats med hjälp av en innehållsanalys. Resultatet av litteraturstudien varken bekräftar eller avfärdar att en överlappning mellan läsförmåga och resonemangsförmåga skulle existera. Däremot pekar flera av studierna på att ett samspel mellan dessa skilda förmågor finns och är aktivt vid elevers arbete med matematiska textuppgifter. Ur resultatet tolkas några möjliga konsekvenser för undervisningen i grundskolans årskurs 4-6 fram: Undervisning som omfattar matematiska uppgifter och problem bör planeras ur såväl språkligt som matematiskt perspektiv. Eleverna bör ges rikliga möjligheter att träna såväl förmågan att läsa och tolka uppgiftstexter som den matematiska resonemangsförmågan. Detta sker lämpligen i arbetsformer där eleverna ges möjlighet till social interaktion.
|
116 |
Boksamtal, fungerar det? Hur lärare använder boksamtal för att utveckla elevers läsförståelse.Alexander, Holmquist January 2017 (has links)
Arbetet med elevers läsförståelse är en viktig komponent i undervisningen. Syftet med denna undersökning är att undersöka hur lärare arbetar med boksamtal i samband med skönlitteratur för att utveckla elevers läsförståelse. Undersökningen visade hur lärare använde boksamtal som undervisningsmetod och vilken forskningsanknytning lärarna hade i sin undervisning med boksamtal och läsförståelse. De frågeställningar som besvarades var följande: Hur arbetar lärare med boksamtal i samband med läsning av skönlitteratur för att utveckla elevers läsförståelse? I vilken utsträckning bygger lärarnas undervisning och förhållningssätt på en vetenskaplig grund? Undersökningen utfördes i enkätform med syfte att vara kvalitativ med viss kvantitativ inriktning i form av en figur som tydliggjorde lärarnas ställningstagande. Frågorna i enkäten var utformade som essäfrågor, vilket gav lärarna möjlighet att motivera och utveckla sina svar. Lärarna diskuterade ett antal teoretiker och metoder som de grundade sin undervisning på. Deras svar diskuterades med stöd i aktuell forskning där Michael Tengberg, Mary Ingemansson och Annette Ewalds avhandlingar hade stor betydelse. Teoretiker som användes för att tolka lärarnas enkätsvar var bland annat Judith Langer och Aiden Chambers. I lärarnas utsagor syntes viss vetenskaplig grund när de använde boksamtal och visade medvetenhet på faktorer som kan avgöra elevers möjligheter till läsförståelseutveckling. Lärarna visade såväl likheter som olikheter i arbetet med boksamtal, vilket skapade en bredd i undersökningen. Utöver detta diskuterades eventuella konsekvenser för lärarnas metodval som visar brist på systematik i lärarnas arbete med boksamtal.
|
117 |
Fem lärares arbete med läsförståelse i årskurs 4-6 : Motiven för och emot "En läsande klass"Martinsson, Caroline January 2016 (has links)
Denna kvalitativa intervjustudie hade som syfte att synliggöra hur verksamma lärare i årskurs 4–6 motiverar sina val av läsinlärningsmetoder. Det var fem lärare som intervjuades via telefon eller genom personligt möte. Lärarnas svar transkriberades och sammanställdes med hjälp av färgkodning för att på detta sätt kunna se likheter och skillnader mellan lärarnas svar på de olika frågorna. Det som framkom av dessa intervjuer och i analysen var att lärare i första hand använder sig av beprövad erfarenhet och sin egen tysta kunskap om sina elever när de väljer undervisningsmetod. / <p>Svenska</p>
|
118 |
"Att prata kring texterna är A och O" : En studie om lärares syn på forskning om läsförståelse och tankar om planering av läsförståelseundervisning med avseende på elever med läs- och skrivsvårigheterEriksson, Petra, Lund, Ingela January 2016 (has links)
Syftet med studien var att beskriva och analysera vilka teoretiska kunskaper några lärare på grundnivå beskriver att de har om läsförståelse och hur de beskriver att de planerar och undervisar i läsförståelse med avseende på elever med läs- och skrivsvårigheter. För att uppfylla vårt syfte använde vi en kvalitativ ansats. Vi genomförde fyra fokusgruppsintervjuer bestående av 5-6 deltagare i varje grupp. Vi bearbetade och analyserade resultaten utifrån ett sociokulturellt och ett specialpedagogiskt perspektiv på lärande. I resultatet framkom att lärare i studien kände till aktuell läsförståelseforskning och det framkom även att lärare inte hade kunskap om sådan forskning. De intervjuade lärarna planerade sin undervisning i läsförståelse för elever med läs- och skrivsvårigheter genom att använda sig av olika lärverktyg i sin undervisning. De använde sig också av olika typer av grupperingar. När lärare arbetade med texter förde de ofta diskussioner med eleverna och använde sig dessutom av en rad olika strategier varav förförståelse, högläsning och förklaringar av ord och begrepp var vanliga. De intervjuade lärarna upplevde att deras specialpedagogiska kompentens inte alltid räckte till samt att skolornas organisation brast när det gällde att möta elever med läs- och skrivsvårigheter.
|
119 |
Bilders effekt på elevers läsförståelse : En litteraturstudie kring elever i F-3 och hur deras läsförståelse påverkas av bilder i textJansson Börjel, Jennifer January 2016 (has links)
Elever möter idag sällan en text som inte på något sätt samspelar med bilder, delvis på grund av att de böcker som riktas till elever ofta innehåller rikligt med bilder men även på grund av den läsning som sker på skärm, så kallad digital läsning. Syftet med studien är att undersöka hur bil-der i text påverkar elevers läsförståelse. Denna litteraturstudie genomfördes på empirisk forsk-ning på årskurs F–4 från år 2012 till 2017. Studiens resultat visade att det ofta är gynnsamt för elever att läsa text som även innehåller bilder. Vidare så visade sig läsning på papper ge elever bättre läsförståelse än läsning som skedde på skärm. / <p>Svenska</p>
|
120 |
Högläsningens betydelse för elevers läsmotivation i klassrummet : En litteraturstudieEngh Berglund, Camilla January 2017 (has links)
Syftet med denna litteraturstudie har varit att undersöka vilka arbetsmetoder lärarna använder i samband med högläsning för att främja läsmotivation. Syftet är även att undersöka vilka aspekter av arbetet med högläsning tidigare forskning visar är viktigt för lärare att tänka på vid högläsning i årskurserna F–3. Metoden som används är en litteraturstudie som omfattar åren 2000–2016. Resultaten visar enhälligt att högläsning har en positiv inverkan på elevers läsmotivation. Dessutom framkom att kombinationen högläsning och boksamtal stimulerar till läsmotivation, språkutveckling och utveckling av sociala förmågor. Slutsatsen av denna studie är att forskningsvärlden är överens om att högläsning har positiva effekter på elevers läsmotivation. / <p>Svenska</p>
|
Page generated in 0.0284 seconds