Spelling suggestions: "subject:"lassemajas detektiv"" "subject:"lasventajas detektiv""
1 |
Mysteriet med genusnormer : En analys av den mest utlånade skönlitteratur 2017 för åldrarna 6-9år ur ett genusperspektiv / The mystery with gender norms : An analysis of the most lent fiction of 2017 for the ages 6-9 years from a gender perspectiveLamberg, Malin January 2018 (has links)
Vi har ett samhälle som strävar efter jämställdhet mellan könen samtidigt som vi fördelar varje egenskap och intresse i de olika könens fack. Syftet med den här studien var att undersöka hur genusnormerna hos de olika könen förmedlas i de mest utlånade böckerna 2017. De teoretiska utgångspunkterna var teorier om genus och dess påverkan i skönlitteratur. Från teorierna brukades begrepp som genus, genusordning och kön i första hand. Utifrån syftet blev valet av metod en kvalitativ metod, närmare bestämt en litteraturanalys, som innebar ett analyserande och granskande av de fem mest utlånade böckerna. Avgränsningar drogs dels vid ett årtal vilket gav mig en topplista, dels också en lokal avgränsning men också de mest utlånade böckerna för ett visst åldersspann, 6-9 år. I resultatet ser vi att protagonisterna flertalet gånger skildras normbrytande medan bifigurerna mestadels följer normen för deras kön. Det fanns tillfällen där könsmönster bröts även hos bifigurerna men det uppskattades inte av omgivningen. / We have a society that strives for gender equality while distributing every characteristic and interest in the different compartment of the sexes. The purpose of this study was to investigate how gender norms of the different sexes are communicated in the most borrowed books in 2017. The theoretical starting points were theories of gender and its influence in fiction. From the theories, concepts such as gender, genus and gender order were used in the first place. Based on the aim, the choice of method became a qualitative method, more specifically a literature analysis, which involved analysing and reviewing the five most lent books. Delimitations were drawn on a yearly basis, which gave me a top list, partly a local demarcation, but also the most lent books for a certain age span, 6-9 years. In the result, we see that the protagonists are often described breaking the standard, while the minor characters mostly follow the norm for their gender. There were occasions where patterns were broken even by the minor characters, but it was not appreciated by the surroundings.
|
2 |
Konstruktioner i barnböcker : en analys av LasseMajas detektivbyrå utifrån genus- och rollteori / Constructions in children's literature : an analysis of LasseMajas detektivbyrå using gender and role theorySöderström Gardevåg, Rebecka, Malm, Patrik January 2015 (has links)
Studien syftar till att granska genus- och rollkonstruktioner i barnböcker utifrån frågeställningarna; hur ser genus- och rollkonstruktioner ut i de studerade böckerna? Böcker är en viktig källa i barns socialisationsprocess (Hulth & Schönbäck, 2011). Studien utgår från konstruktionismen, och använder sig av bild- och textanalys för att studera LasseMajas detektivbyrå. Studien utgår ifrån genusteori och rollteori och har en deduktiv ansats. Resultaten visar bland annat att böckerna innehåller en genusnormativ yrkesdelning och att bilderna särskiljer kvinnor och män från varandra. Det finns vissa grundläggande normer i böckerna samt vissa yrken som har olika viktiga funktioner. Böckerna skildrar även hierarkier, att det finns skyldigheter inom givna relationer samt att vissa roller krockar med varandra. Studiens slutsats är böckerna skildrar normativa inslag gällande hur karaktärer porträtteras och tillåts agera. Konstruktionerna förmedlar att det är viktigt att kvinnor och män särskiljs, samt att ordning och stabilitet bevaras i sociala system.
|
3 |
En kritisk litteraturanalys av två bänkböcker och deras karaktärer : Med fokus på flickors genuskonstruktion, identitetsskapande och självbild / A Critical Analysis of Fictional Literature and Its Characters : Focusing on Girls' Construction of Gender, Creation of Identity and Self-ImageNilsson, Julia, Josefsson, Ann-Louise January 2009 (has links)
<p>Uppsatsens syfte är att analysera de två vanligaste bänkböcker som ett antal flickor i år 5 tycker är bra. Genom litteraturanalyserna vill vi undersöka protagonisterna i de valda böckerna och hur protagonisternas personskildringar möjligtvis kan påverka de läsande flickornas genuskonstruktion, identitetsskapande och självbild. Utifrån syftet besvaras frågeställningarna Vilka är de två bänkböcker som flest flickor i vårt urval i år 5 tycker är bra? Vilka huvudkaraktärer förekommer i dessa böcker och hur skildras de? Hur kan personskildringarna möjligen uppfattas av flickorna och bidra till deras genuskonstruktion, identitetsutveckling och självbild?</p><p>Frågeställningarna undersöks genom litteratur om genusteorier, teorier om identitetsskapande och självbild, litteratur om litteraturanalys och genom empiriskt material. Det empiriska materialet består av enkätundersökningar till klasslärare och flickor i år 5 samt litteraturanalyser av de två böcker som framkommit som resultat av enkätundersökningen till flickorna.</p><p>I resultatet presenteras analyserna av böckerna kopplat till relevant litteratur. I litteraturen vi använt har det framkommit att litterära karaktärer möjligtvis kan påverka de läsande flickornas genuskonstruktion, identitetsutveckling och självbild. Analysen av de två valda bänkböckerna har givit resultatet att de litterära karaktärerna inte ger en önskvärd bild i framställningen av flickor, utan följer rådande normer över hur flickor förväntas vara. Eftersom de läsande flickorna ofta identifierar sig med flickorna i böckerna kan det vara mindre bra att låta dessa böcker läsas av flickorna på egen hand. Däremot ser vi dessa böcker som mycket bra i utbildningssyfte med fokus på just genus, identitet och självbild, då måste dock böckerna läsas och efterbehandlas tillsammans med en lärare eller annan vuxen.</p>
|
4 |
En kritisk litteraturanalys av två bänkböcker och deras karaktärer : Med fokus på flickors genuskonstruktion, identitetsskapande och självbild / A Critical Analysis of Fictional Literature and Its Characters : Focusing on Girls' Construction of Gender, Creation of Identity and Self-ImageNilsson, Julia, Josefsson, Ann-Louise January 2009 (has links)
Uppsatsens syfte är att analysera de två vanligaste bänkböcker som ett antal flickor i år 5 tycker är bra. Genom litteraturanalyserna vill vi undersöka protagonisterna i de valda böckerna och hur protagonisternas personskildringar möjligtvis kan påverka de läsande flickornas genuskonstruktion, identitetsskapande och självbild. Utifrån syftet besvaras frågeställningarna Vilka är de två bänkböcker som flest flickor i vårt urval i år 5 tycker är bra? Vilka huvudkaraktärer förekommer i dessa böcker och hur skildras de? Hur kan personskildringarna möjligen uppfattas av flickorna och bidra till deras genuskonstruktion, identitetsutveckling och självbild? Frågeställningarna undersöks genom litteratur om genusteorier, teorier om identitetsskapande och självbild, litteratur om litteraturanalys och genom empiriskt material. Det empiriska materialet består av enkätundersökningar till klasslärare och flickor i år 5 samt litteraturanalyser av de två böcker som framkommit som resultat av enkätundersökningen till flickorna. I resultatet presenteras analyserna av böckerna kopplat till relevant litteratur. I litteraturen vi använt har det framkommit att litterära karaktärer möjligtvis kan påverka de läsande flickornas genuskonstruktion, identitetsutveckling och självbild. Analysen av de två valda bänkböckerna har givit resultatet att de litterära karaktärerna inte ger en önskvärd bild i framställningen av flickor, utan följer rådande normer över hur flickor förväntas vara. Eftersom de läsande flickorna ofta identifierar sig med flickorna i böckerna kan det vara mindre bra att låta dessa böcker läsas av flickorna på egen hand. Däremot ser vi dessa böcker som mycket bra i utbildningssyfte med fokus på just genus, identitet och självbild, då måste dock böckerna läsas och efterbehandlas tillsammans med en lärare eller annan vuxen.
|
5 |
Bör Lassemaja ersätta Pippi? : En komparativ textanalys utifrån ett intersektionellt perspektivBlom, Elin, Rönnberg, Karin January 2022 (has links)
Uppsatsen analyserar Astrid Lindgrens bok Boken om Pippi Långstrump (2015), en bok som innehåller Lindgrens tre första böcker om Pippi Långstrump: Pippi Långstrump (1945), Pippi Långstrump går ombord (1946) och Pippi Långstrump i Söderhavet (1948). Verket jämförs med tre böcker ur bokserien om LasseMajas Detektivbyrå av Martin Widmark: LasseMajas Detektivbyrå - Diamantmysteriet (2002), LasseMajas Detektivbyrå - Födelsedagsmysteriet (2012) och LasseMajas Detektivbyrå - Musikmysteriet (2021). Analysen syftar till att synliggöra vilka budskap som förmedlas i de valda verken via ett intersektionellt perspektiv. Uppsatsen utgår från ett intersektionellt perspektiv och verken jämförs med en komparativ analysmetod. Analysen visar att intersektionaliteten som framskrivs både har utvecklats i takt med samhällsutvecklingen, men samtidigt är det inte så stor skillnad som en hade förväntat sig efter nästan 60 år. Detta visas genom hur karaktärer beskrivs av författaren och hur karaktärerna talar om varandra i texten.
|
6 |
"Det kryllar ju av bovar och banditer där inne!" : En karaktärsanalys av brottslingarna i LasseMaja-serienImmonen, Isabella January 2016 (has links)
This study examines how criminals are portrayed in Martin Widmark’s series of children’s detective stories, JerryMaya’s Detective Agency. The aim of the study is to find out what patterns and norms are communicated through this popular series for children aged seven to nine. Fourteen books in the JerryMaya series were selected and analysed to see how the criminal is portrayed, what motives are presented and what are the consequences of the criminal act. The study shows that several of the crimes in the JerryMaya series concern morality and legislation, and that there is often a moral criminal alongside a criminal who breaks the law. In eight of the fourteen books the crimes are some form of theft, and in five of them the consequence is an arrest. Only three books contain crimes that are not theft, and in these cases the books are about subjects such as revenge, attempted escape and cheating. For example, a person who steals money is punished according to law while a person who takes revenge for being bullied as a child is given the task of lecturing about anti-bullying. The consequences of the crimes thus often depend on the situation and the criminal’s motives.
|
7 |
Språklig och berättarteknisk komplexitet i långa litterära bokserier riktade till F-3 : En språk- och litteraturdidaktisk studie av långserieböcker och deras lärarhandledningarBengtsson, Johanna, Uggla, Ellie January 2024 (has links)
Denna studies syfte är att undersöka hur elevers möjlighet till språklig utveckling och utveckling av litterär repertoar kan påverkas av läsning av långserieböcker och det innehåll som de tillhörande lärarhandledningarna lyfter fram. Vidare kommer en diskussion om lärarens kompensatoriska uppdrag att föras i förhållande till läsintresse, litterär repertoar och lärarhandledningarnas didaktiska val. Långserierna som undersöks är LasseMajas Detektivbyrå, PAX, Handbok för superhjältar och Musse & Helium. Frågeställningarna rör långserieböckernas litterära repertoarer utifrån berättarteknisk analys med en litteraturvetenskaplig begreppsapparat. Ytterligare frågeställning handlar om den kvantitativa språkutvecklingen i långserierna där ramverket LIX används, samt hur det tas tillvara på som undervisningsmöjligheter i böckernas lärarhandledningar. Tidigare forskning visar att skönlitteratur har en tydlig plats i skolans tidiga år och att både lärarens didaktiska val och elevernas intresse spelar roll för att skapa möjligheter till läsglädje och läsutveckling. Vidare belyser olika forskare att långserieböckernas karaktäristiska drag kan ses som både positiva och negativa för läsutveckling. Studiens teoretiska utgångspunkter grundar sig i Rosenblatt, Langer och McCormicks resonemang om mötet mellan läsaren och texten samt textens repertoar. I de teoretiska utgångspunkterna återfinns även en litteraturvetenskaplig begreppsapparat och ramverket LIX vilka fungerar som analysverktyg i studien. Undersökningen av långserieböckerna gjordes först genom en berättarteknisk analys. Därefter jämfördes böckerna i de utvalda serierna med varandra och en analys av den litterära repertoarens utvecklingen gjordes utifrån en litteraturvetenskaplig begreppsapparat. Den språkliga komplexiteten undersöktes med hjälp av en LIX-räknare och värdena jämfördes mellan böckerna inom samma serie. En slutsats som kan dras av studien är att långserieböckerna inte kan avfärdas som genre av böcker utan att böckerna behöver ses som individuella skönlitterära verk med olika litterära repertoarer där deras tillhörande lärarhandledningar uppvisar varierande brister i hur möjligheter till utveckling av den litterära och allmänna repertoaren tas tillvara. Elevernas möjlighet till språklig utveckling och utveckling av litterära repertoar beror således mycket på hur läraren väljer att kompensera för de brister som verken och lärarhandledningarna uppvisar. Vidare forskning skulle kunna behandla serierna som helhet för att möjliggöra slutsatser om de förändringar som observerats är kontinuerliga eller slumpmässiga.
|
Page generated in 0.0973 seconds