Spelling suggestions: "subject:"telework"" "subject:"teleworks""
81 |
Företagskultur vid distansarbete : En intervjustudie om hur företagskultur och kulturstyrning påverkas vid omställning till distansarbeteEngdahl, Oskar, Levin, Ludwig January 2021 (has links)
Bakgrund och problem: Till följd av Covid-19 pandemin så tvingades många företag att ställa om till distansarbete. I samband med detta har medarbetares och chefers möjlighet att interagera blivit lidande. Företagskultur kan definieras som ett företags gemensamma värderingar, åsikter och tankar. Kulturstyrningen finns då till för att styra och påverka dessa värderingar och åsikter så att de överensstämmer med de värderingar som chefer och ledning omfamnar och på så vis få önskvärt beteende från de anställda. Syfte: Syftet med denna studie är att undersöka hur företagskultur och kulturstyrningen har påverkats vid omställningen till distansarbete. Metod: Studien utgår från en kvalitativ forskningsstrategi där en intervjustudie har legat till grunden för arbetet. I studien har tre olika bolag intervjuats och undersökts. En intervjuguide låg till grund för intervjuerna som var av en semistrukturerad karaktär. Slutsats: Omställningen till distansarbete har inte påverkat företagskulturen och kulturstyrningen i någon större grad. Detta beror främst på att företagskultur skapas och styrs på arbetsplatsen och där av har kulturen och styrningen av den blivit lidande. Då företagskulturen lättast styrs genom att ledare och ledningen föregår med gott exempel och agerar på det sätt som de vill att alla anställda ska agera på så är det svårt att styra kulten på distans. Övergången till distansarbete har också en tendens att tära på den befintliga kulturen inom organisationen. Detta beror främst på avsaknaden av sociala interaktioner och att kommunikation rent generellt blir lidande. Dessutom är avsaknaden av sådant som medarbetare förknippar med företaget något som tär på kulturen ytterligare. / Background and problem: In the mist of the Covid-19 pandemic many companies have had to convert to teleworking. In connection with the transition, employees and managers' possibilities to interact have been limited. Corporate culture can be defined as a company's joint values, opinions and thoughts. Cultural control exists to affect and manage these values and opinions so that they correspond with the values of the managers and management so they can expect the desired behavior of the employee. Purpose: The purpose of this study is to evaluate how corporate culture and cultural control have been affected by the transition to remote work. Method: It is a qualitative study with semi structured interviews. In this study three different companies have been interviewed. The interviews have been structured around a constructed interview guide. Conclusion: The conversion to remote work has not had any major impact on the corporate culture and cultural control. This is because corporate culture first and foremost is managed and created at the workplace and therefore has the culture and the cultural control been harmed. Because corporate culture is most easily controlled via the managers and management's ability to lead by example and act the way they want the employees to act, it becomes hard when the work is constructed at home. The transition to remote work also has a tendency to to wear away the existing culture in the organization. This is because the lack of social interactions and communication generally suffer in this environment.
|
82 |
Introduktion av nyanställda under digitala förutsättningar : En kvalitativ studie om nyanställdas introduktion vid distansarbeteRobertsson, Vilma January 2021 (has links)
Introduktionsprocessen är en viktig komponent för att underlätta de nyanställdas acklimatisering, samt för att skapa de bästa förutsättningarna för att integreras i arbetsgruppen och prestera arbetsmässigt. Som en följd av Covid-19 pandemin har distansarbete varit en åtgärd som tvingat många organisationer att ställa om för att stoppa smittspridningen och skydda medarbetarnas hälsa. Det blir därför kritiskt att förstå hur de nyanställda upplever introduktionsprocessen när den genomförs på distans, vilket också är syftet med den aktuella studien.Studien utgår från en kvalitativ ansats och det empiriska materialet har samlats in genom sex semistrukturerade intervjuer. Resultatet har analyserats utifrån Nahapiet och Ghoshals (1998) modell om socialt kapital som innefattat tre dimensioner: strukturellt, socialt och kognitivt.Resultatet visar att distansarbete försvårar den spontana kommunikationen mellan den nyanställda och de etablerade kollegorna, vilket gör att arbetsrelationerna tar längre tid att bygga på distans. Vidare visar empirin att sociala aktiviteter för att bygga gemenskap har satts på paus under distansarbete och även att tillgängligheten till andra kollegor för socialt utbyte varierar. Det i sin tur påverkar informations- och resurstillgången eftersom de informella mötena och de spontana interaktionerna inte förekommer på samma sätt vid distansarbete. Slutligen har studien samlat in värdefull information som kan bidra med möjligheter att förbättra introduktionsprocessen för nyanställda som introduceras på distans i framtiden. / The onboarding process plays a central role to facilitate newcomer adjustment’. As a result of the Covid-19 pandemic, several organizations have been faced with the challenge to rapidly shift and work from home in order to prevent the spread of the Corona virus and protect the health of their employees. This study aims to understand the experiences of new employees as the onboarding process is carried out virtually, which becomes crucial considering these circumstances.The study takes on a qualitative approach, where data has been collected through six semi-structured interviews. The results have been analyzed from a social capital perspective, inspired by Nahapiet and Ghoshal's (1998) framework, which includes three dimensions: structural, social and cognitive.Findings in this study indicate that everyday communication between new employees and their coworkers is during telework highly constrained. Meaning it takes longer time to build established relationships due to the unordinary setting and initiating a conversation on a digital platform. Furthermore, the empirical evidence shows that social activities for the purpose of building camaraderie is no longer a priority during telework and the access for social exchange is also strongly limited in certain cases. This in turn affects the resources of information since informal interactions occur less frequently when the onboarding process is implemented on a digital platform. Lastly, this study provided useful information on possible improvements for future onboarding processes for new employees during telework.
|
83 |
Abetstagares upplevelser av Work-Life Balance och påtvingat distansarbete till följd av en pandemi. : En kvalitativ studie inom offentlig verksamhet. / Employees' experiences of Work-Life Balance and forced telework as a result of a pandemic. : A Qualitative study in the public sector.Kalfas, Diana, Lassen, Pål January 2021 (has links)
På grund av Coronapandemins utbredning har Folkhälsomyndigheten givit ut rekommendationer att organisationer ska tillämpa distansarbete i den mån den är möjligt för sina anställda (Folkhälsomyndigheten 2020). Vår kvalitativa studie har till syfte att ge läsaren en större förståelse gällande arbetstagares upplevelser kring Work-Life Balance och påtvingat distansarbete till följd av en pandemi. Mer ingående önskar vi ge läsaren en ökad förståelse om hur distansarbetet påverkar arbetstagares livspussel. Det vill säga hur det påverkar balansen mellan de två livssfärerna arbetsliv och övrigt liv. Vidare vill vi också ge läsaren en större kännedom om arbetstagares upplevelser gällande användning av strategier för särskiljning av arbetsliv och övrigt liv. Studiens teoretiska referensram presenterar en blandning av mer traditionella teorier och modeller tillsammans med mer moderna. Teorin uppmärksammar i stora drag distansarbete som arbetsform, Work-Life Balance som fenomen samt olika strategier för att hantera gränsdragningsproblematik mellan sfärerna. Vi har använt oss av en kvalitativ ansats i vårt val av metod och det empiriska materialet har insamlats med hjälp av tio onlineintervjuer. Respondenterna är tjänstemän inom Karlstad kommun och har arbetat hemifrån på distans under en tid på minst tre månader. Samtliga intervjuer har spelats in och ordagrant transkriberats inför analysprocessen. En tematisk analysmetod har använts för analys av det insamlande materialet. Studiens syfte besvaras genom uppsatsens två frågeställningar. Studiens slutsatser är att det påtvingade distansarbetet bidrar till bättre upplevelse av balans i arbetstagares livspussel. Distansarbetet medför flertalet fördelar såsom mer flexibilitet och frihet samt att det frigör mer tid. Det övriga livets sfär upplevs gå vinnande ur distansarbetet till följd av Coronapandemin. Samtliga respondenter menar att det finns fler fördelar än nackdelar med arbetsformen vilket gör att de önskar arbeta vidare på distans i viss utsträckning även efter Coronapandemin. Strategier används i olika utsträckningar hos arbetstagarna för att särskilja sfärerna. Vi har noterat att den rumsliga uppdelningen har mest betydelse. Det är viktigt för många att ha en avskild arbetsplats i sitt hem där arbete kan ske ostört. Även anpassning till tid och familjemedlemmar ses som värdefulla strategier när det kommer till att skapa gränser. Vidare kan vi fastställa att individer växlar mellan att ibland sätta tydliga gränsdragningar mellan sfärerna och ibland mindre markanta. Detta växlande kan betraktas som en betydande strategi för att främja upplevelsen av balans i tillvaron. Vi avslutar studien med en sammanfattande diskussion gällande uppsatsens resultat, metod samt förslag till vidare forskning.
|
84 |
Distansarbetet, det nya normala : Distansarbetets påverkan på arbetsmotivation & balansen mellan arbetsliv och privatliv / Telework, the new normal : The impact of telework on work motivation & the balance between work and private lifeEriksson, Jessica, Matkovic, Nina January 2021 (has links)
Problembakgrund: I början av år 2020 började viruset Covid-19 spridas runt om i världen och i mars år 2020 klargjorde världshälsoorganisationen att vi befinner oss i en pandemi. Allt fler organisationer började med distansarbete som ett sätt att ta sitt ansvar för att försöka minska smittspridningen på arbetsplatser. Svårigheter kan uppstå med att motivera arbetstagare under den rådande situationen. Arbetsmotivationen samt distansarbetet kan komma att påverka både chefer och medarbetares balans mellan arbetsliv och privatliv. Syfte: Syftet med studien är att beskriva och analysera hur chefer och medarbetarnas arbetsmotivation påverkats av distansarbetet samt hur de hanterar balansen mellan privatliv och arbetsliv. Metod: Studien är baserad på en kvantitativ metod med en deduktiv ansats. Datainsamlingen har skett genom en webbaserad enkätundersökning besvarad av 219 st respondenter som arbetar på distans. Resultat: Distansarbetet har mestadels en positiv påverkan på arbetsmotivationen hos chefer och medarbetare som har deltagit i denna enkätstudie. Balansen mellan arbetsliv och privatliv har fungerat bra för många av de som arbetar på distans. Gränsen mellan privatlivet och arbetslivet kan lätt bli suddig när arbetstagare arbetar hemifrån. Majoriteten ansåg att en variation mellan att arbeta på arbetsplatsen och hemifrån skulle vara mest optimalt. / Problem: In the beginning of 2020, the Covid-19 virus began to spread around the world and in March 2020 the World Health Organization made it clear that we are in a pandemic. More and more organizations started with teleworking as a way of taking responsibility and trying to reduce the spread of infection in workplaces. It can be difficult for a company to motivate employees, especially in the current situation, work motivation and teleworking can affect both managers and employees' balance between work and private life. Purpose: The purpose of the study is to investigate how work motivation is affected by telework and how workers who work remotely handle the balance between private life and work life. Method: The study is based on a quantitative method with a deductive approach. The method that was used was a web-based survey answered by 219 respondents who work remotely. Results: Teleworking has mostly a positive impact on the work motivation of managers and employees who have participated in this survey. The balance between work and private life has worked well for many of those who work remotely. The boundary between private life and working life can easily become blurred when managers and employees work from home. The majority considered that a variation between working in the workplace and away from home would be most optimal.
|
85 |
Distansarbetets påverkan på kontorsanställda : En kvalitativ studie av kontorsanställdas upplevelser under coronaviruspandemin / The effect of teleworking on office employees : A qualitative study of office employees’ experiences during the coronavirus pandemicEhrenborg, Fredrik, Fredriksson, Alexander January 2021 (has links)
Coronaviruset har inneburit att kontorsanställda runt om i Sverige gått över till att arbeta på distans. Syftet i den här studien är att undersöka kontorsanställdas subjektiva upplevelser av distansarbetet för att se hur det påverkat dem. Tidigare studier har undersökt distansarbetets påverkan i följd av coronaviruspandemin, dock gjordes dessa studier under de allra tidigaste stadier av pandemin. Detta gör ämnet mer intressant eftersom upplevelserna kan ha förändrats på grund av dessa långdragna restriktioner under pandemin. I den här studien används teorierna Job Demands-Resources Model samt Work-life balance för att identifiera de anställdas upplevelser kring arbetskrav och arbetsresurser, där fokuset läggs på engagemang och utmattning, samt balansen mellan arbetsliv och privatliv. Vi undersökte även respondenternas strategier kring dessa teorier för att ge studien ett större syfte. Studien är av kvalitativt slag - semistrukturerade intervjuer gjordes på nio anställda inom nio olika organisationer där alla respondenter arbetade helt eller delvis på distans. I empiri och analys visade vi att respondenterna hade skilda upplevelser kring arbetskrav, och att en del arbetsresurser var mer betydelsefulla än andra. Framför allt var det sociala stödet en viktig resurs för att hantera kraven, där det mest påtagliga kravet i följd av distansarbetet var arbetsbelastning. Vi visade även att en ökad flexibilitet var den största fördelen med distansarbetet, vilket hade positiv effekt på balansen mellan arbetsliv och privatliv. Respondenterna upplevde dock betydligt utsuddade psykiska gränser. Till sist presenterade vi respondenternas strategier för arbetskrav och arbetsresurser, där det återigen var det sociala stödet som var väsentligt. För balansen mellan arbetsliv och privatliv var det tydliga arbetsplatser i hemmet som visade ha störst positiv effekt både fysiskt och mentalt. Slutsatserna som kunde dras var att påverkan på utmattning var någorlunda positiv jämfört med tidigare, mestadels för att respondenterna upplever mindre stress och mindre distraktioner när de arbetade hemifrån. Däremot har de flesta respondenterna upplevt lägre motivation och engagemang, främst på grund av försämrat socialt stöd. Upplevelser kring arbetskrav och arbetsresurser har förvärrats i allmänhet, i följd av att hanteringen av vissa arbetskrav blivit mer problematiska samt att det sociala samspelet försämrats. När det gäller balansen mellan arbetsliv och privatliv så var upplevelserna mestadels positiva, i synnerhet flexibiliteten som var förbättrad i följd av ökad autonomi. Tillgängligheten har ökat men visade sig vara mestadels positiv för individens balans. Utsuddade gränser var dock försämrade och skulle kräva mer fokus i framtida forskning. Att söka socialt stöd var den viktigaste strategin för att hantera arbetskrav och upprätthålla arbetsresurser. De viktigaste strategierna för arbetslivsbalans var att anordna ett kontor i hemmet, ha god planering, samt att lämna allt arbetsrelaterat efter arbetstid. / Due to the coronavirus pandemic, many office employees in Sweden have switched to working remotely. The purpose of this study is to examine the office employees’ subjective experiences of telework to see how it has affected them. We used the Job Demands-Resources Model and Work-life balance theory to identify employees’ experiences regarding job demands and job resources, focusing on engagement and exhaustion, and the work-life balance. We also examined the employees’ strategies around the two theories to give the study a more important purpose. Semi-structured interviews were performed on nine remote-working employees within nine different organisations. The empirical results show that the respondents had different experiences of job demands, and that some job resources were more significant than others. We also showed that increased flexibility was the biggest advantage of teleworking, which had a positive effect on the work-life balance. The conclusions that could be drawn were firstly that the impact on exhaustion was somewhat positive compared with before the pandemic, mostly because the respondents experience less stress and less distractions when working from home. However, most respondents have experienced lower levels of engagement, primarily due to reduced social support. Experiences regarding job demands and job resources have deteriorated in general. The experiences regarding work-life balance were mostly positive, where above all the increased flexibility was the root cause. Seeking social support was the most important strategy for managing job demands and maintaining job resources. The most important strategies for work-life balance were to arrange an office in the home, good planning, and to leave everything work-related after working hours.
|
86 |
Personlighetens betydelse för arbetsupplevelsen av distansarbete under Covid-19 / The importance of personality for the work experience of teleworking during Covid-19Arnesson, Ebba, Rylander, Natalie January 2021 (has links)
Syftet med studien var att undersöka personlighetens betydelse för arbetsupplevelsen av distansarbete under Covid-19. Studien undersökte även om det fanns någon skillnad på arbetsupplevelsen av distansarbetet beroende på om det skedde frivilligt eller påtvingat. Studien var en kvantitativ enkätstudie och urvalet var tjänstemän som under Covid-19 arbetat på distans. För att mäta personlighet genom femfaktormodellen tillämpades Ten- Item Personality Inventory (TIPI). Work Experience Measurement Scale (WEMS) användes för att mäta arbetsupplevelsen. Resultatet visade ett signifikant samband mellan personlighet och arbetsupplevelsen av distansarbete under Covid-19, där vänlighet hade störst effekt men även neuroticism och samvetsgrannhet visade sig predicera arbetsupplevelsen av distansarbete. Extraversion, öppenhet, kön, ålder, samt om distansarbetet skedde frivilligt eller påtvingat hade ingen signifikant påverkan på arbetsupplevelsen. / The purpose of this study was to investigate the importance of personality for the work experience of teleworking during Covid-19. The study also examined whether there were any differences in the work experience of teleworking depending on whether the telework was voluntary or forced. The study was a quantitative questionnaire study and the sample were white-collar workers who teleworked during Covid-19. To measure personality through the five-factor model, the Ten-Item Personality Inventory (TIPI) was applied. The Work Experience Measurement Scale (WEMS) was used to measure work experience. The results showed a significant relationship between the predictors and the work experience of teleworking during Covid-19. The results showed that agreeableness had the highest effect on work experience of telework during Covid-19, whereas neuroticism and conscientiousness also proved to be predictors of work experience. However, extraversion, openness, gender, age and whether the telework was voluntary or forced showed a non-significant result.
|
87 |
Vad händer med kunskapen när medarbetarna arbetar på distans? : En kvalitativ studie om distansarbetets påverkan på organisatoriskt lärandeLarsson Szöges, Maria, Stranne, Sara January 2022 (has links)
SAMMANFATTNING Titel: Vad händer med kunskapen när medarbetarna arbetar på distans? En kvalitativ studie om distansarbetets påverkan på organisatoriskt lärande. Nivå: Examensarbete på Grundnivå (kandidatexamen) i ämnet företagsekonomi Författare: Maria Larsson Szöges och Sara Stranne Handledare: Jean Claude Mutiganda Datum: 2022 – Januari Syfte: Covid-19 pandemin har medfört att många organisationer har tvingats att övergå till distansarbete vilket ändrar förutsättningarna för organisationer och deras arbetssätt. Det är av yttersta vikt för organisationer att ständigt utvecklas och dra nytta av olika kompetenser som finns inom företaget. Därmed är organisatoriskt lärande väldigt viktigt för organisationers konkurrenskraft och överlevnad på lång sikt. Studiens syfte är att skapa förståelse för vilken påverkan det plötsliga införandet av distansarbete har på organisatoriskt lärande. Syftet besvaras med hjälp av forskningsfrågan: Hur påverkar distansarbete processerna i organisatoriskt lärande? Metod: Studien är utförd med hjälp av kvalitativ metod, där semistrukturerade intervjuer utförts. En fallstudie har utförts på en av Sveriges storbanker där tio medarbetare på ett bankkontor har intervjuats. Intervjuresultatet har analyserats med hjälp av tematisk analys som utgår från processerna i 4i framework. Resultat och slutsats: Resultatet visar att distansarbete påverkar delaktigheten och det informella lärande, vilket i sin tur har en påverkan på det organisatoriska lärandet. Slutsatsen är därför att det finns en påverkan på organisatoriskt lärande när medarbetarna arbetar på distans. Examensarbetets bidrag: Studiens teoretiska bidrag är att vi tydligt har sett att organisatoriskt lärande blir påverkat av distansarbete, men även att vissa delar inte blir påverkade. Med bakgrund av att distansarbete anses av tidigare forskning vara den nya arbetsnormen är studiens praktiska bidrag att dels uppmärksamma att distansarbete påverkar det organisatoriska lärandet. Samt att visa på faktorer som påverkar organisatoriskt lärande vid distansarbete och hur befintliga strukturer och forum behöver anpassas vid distansarbete. Förslag till fortsatt forskning: Ett förslag till fortsatt forskning är att utföra en longitudinell studie för att se hur organisatoriskt lärande påverkas på längre sikt av distansarbete. Nyckelord: Organizational learning, 4i framework, distance work, telework, remote work / ABSTRACT Title: What happens to knowledge when employees work remotely? A qualitative study of the impact of telework on organizational learning. Level: Student thesis, final assignment for Bachelor Degree in Business Administration Author: Maria Larsson Szöges and Sara Stranne Supervisor: Jean Claude Mutiganda Date: 2022 - January Aim: The Covid-19 pandemic has meant that many organizations have been forced to switch to teleworking, which changes the conditions for organizations and their working methods. It is of outmost importance for organizations to constantly develop and benefit from the various competencies that exist within the company. Thus, organizational learning is very important for organizations' competitiveness and long-term survival. The purpose of the study is to create an understanding of the impact that the sudden introduction of telework has regarding organizational learning. The purpose is answered with the help of the research question: How does teleworking affect the processes in organizational learning? Method: The study is performed using a qualitative method, where semi-structured interviews are performed. A case study has been carried out at one of Sweden's major banks where ten employees at a bank branch have been interviewed. The interview results have been analyzed using thematic analysis based on the processes in the 4i framework. Result and Conclusions: The results show that telework affects participation and informal learning, which in turn has an impact on organizational learning. The conclusion is therefore that there is an impact on organizational learning when employees work remotely. Contribution of the thesis: The theoretical contribution of the study is that we have clearly seen that organizational learning is affected by distance work, but also that certain parts are not affected. Given that teleworking is considered by previous research to be the new work norm, the study's practical contribution is to draw attention to the fact that teleworking affects organizational learning. And to show factors that affect organizational learning in telework and how existing structures and forums need to be adapted in telework. Suggestions for future research: A proposal for further research is to carry out a longitudinal study to see how organizational learning is affected in the longer term by teleworking. Key words: Organizational learning, 4i framework, distance work, telework, remote work
|
88 |
Meningsskapande i digital kommunikation kan påverka ditt engagemang : Meningsskapandets roll för engagemang genom digital internkommunikation / Sensemaking in digital communication can affect your employee engagement : The influence of sensemaking for employee enagement in digital communicationFurusten, Ernst, Krautmeijer, Axel January 2022 (has links)
Rapid expansion, globalization and companies always wanting bigger market shares are just a few of the reasons why digital internal communication is a must in organisations today. In parallel, digital development has increased rapidly during the last decades and organisations that keep up with technological innovations can gain competitive advantages. But how does digital technology affect organisational members? The COVID-19 pandemic has forced digital communication and remote work to many organisations. Making sense of digital communication and maintaining employee engagement are new challenges that organisations need to manage in the digital format. The purpose of this thesis is to explain how to make sense of digital internal communication and how this affects employee engagement. A case study of Organisation X digital communication consisting of four qualitative interviews and secondary data has been conducted to investigate this. A theoretical framework consisting of theories about sensemaking and employee engagement are combined to construct an analysis model that explains this relationship. The results show that digital communication through video-calls and informal communication channels are effective for sensemaking in the digital environment. The results also show that social interactions decrease in digital communication due to more planned communication, which affects employee engagement.
|
89 |
Work-Life balance och distansarbete : En kvalitativ studie om upplevelser av Work-Life balance vid distansarbete bland kontorsanställda kommunmedarbetareMyhrberg, Louise January 2023 (has links)
Remote work has significantly grown in recent decades, facilitated by technological advancements that allow work outside the employer's premises. This shift has blurred the boundaries between work and personal life, giving rise to questions regarding Work-Life balance in remote work. Previous research has primarily been quantitative, providing limited insight into employees' experiences. Hence, this qualitative study aims to investigate the experiences of work-life balance in remote work among office-based employees in a municipality in central Sweden. Data was collected through semi-structured interviews with eight participants and analyzed using qualitative content analysis. Three main categories emerged: "Better compatibility with personal time," "Challenges establishing boundaries but potentially improved work performance," and "Transformed relationships." The main theme was "Remote work can enhance personal time, family life, and individual work performance, but requires strong boundary-setting skills and hinders informal learning." The findings reveal that remote work is compatible with personal time and generates a productive work environment for those who can work from home uninterrupted. Not meeting colleagues daily minimizes distractions, but also affects informal learning negatively. Participants described remote work as advantageous for family life. However, the risk of overwork is perceived to be higher, underscoring the importance of developing strategies to establish Work-Life balance. / Distansarbete är en arbetsform som ökat drastiskt under de senaste decennierna, bland annat i takt med att tekniken utvecklats och gjort det möjligt att utföra många arbeten utanför arbetsgivarens lokaler. Detta har medfört att gränsen mellan arbete och fritid har förändrats, vilket väcker en fråga om Work-Life balance vid distansarbete. Tidigare forskning har främst haft en kvantitativ ansats, men det finns desto mindre kvalitativ forskning där ingående information om medarbetares upplevelser framgår. Denna studies syfte är att undersöka upplevelser av Work-Life balance vid distansarbete bland kontorsanställda medarbetare på en kommun i Mellansverige. Datainsamlingen har genomförts genom digitala semi-strukturerade intervjuer med åtta respondenter och data har analyserats genom kvalitativ innehållsanalys, vilket har mynnat ut i kategorierna: ”Mer kompatibelt med fritiden”, ”Utmaningar med gränssättning men möjlighet till ökade förutsättningar för arbetsprestation” och ”Förändrar relationer”. Temat blev ”Distansarbete kan vara mer gynnsamt för fritiden, familjen och individuell arbetsprestation men ställer högre krav på individuell gränssättningsförmåga och hämmar det informella lärandet”. Resultatet visar att distansarbete är mer kompatibelt med fritiden samt gynnande för arbetsro och effektivitet för de som har förutsättningar att arbeta hemifrån ostört. Det upplevs också finnas både för- och nackdelar med att få distans till kollegorna – man blir mindre distraherad, men går miste om informellt lärande. Distansarbete beskrivs som underlättande för familjelivet. Risken för överarbete upplevs öka vid distansarbete, så utvecklingen av strategier för gränssättning mellan arbete och fritid beskrivs som central för Work-Life balance.
|
90 |
Vilka motivationsfaktorer är av större vikt för redovisningsekonomer vid distansarbete / Which motivational factors are of greater importance for accounting economists in teleworkingGerzic, Adnan January 2021 (has links)
Det har skett en stor ökning av distansarbetet i samband med Covid-19 pandemin. Ekonomyrket är ett av de yrken som har haft möjlighet till denna omställning från kontorsarbete till distansarbete. Att arbeta på distans ställer prov på den anställde och dennes motivation. Syftet med studien är att bidra till förståelsen för hur redovisningsekonomer upplevt omställningen från traditionellt kontorsjobb till distansarbete och hur det har påverkat arbetsmotivationen. För att uppnå studiens syfte har en kvalitativ metod använts där tio redovisningsekonomer i södra Sverige intervjuades. Empirin analyserades sedan med koppling till Self-determination theory och Herzbergs tvåfaktorsteori för att besvara frågeställningarna. Studiens visar att det har varit en stor omställning av arbetsmiljön för redovisningsekonomer vid distansarbete. Det har visat en stor påverkan på arbetsmiljön och således på motivationen, där inre motivationsfaktorer var av större vikt vid arbete på distans. / There has been a large increase in telework due to the Covid-19 pandemic. The economist is one of the professions that has had the opportunity for this transition from office work to telework. Teleworking presents challenges to the employee and his motivation. The purpose of this study is to contribute to the understanding of how economists have experienced the transition from traditional office work to telework and how it has affected their work motivation. To achieve the purpose of the study, a qualitative method was used where ten accounting economists in southern Sweden were interviewed. The empiric was then analyzed in connection with Self-determination theory and Herzberg's two-factor theory to answer the questions. The study shows that there has been a major change in the work environment for accounting economists in teleworking. It has shown a great impact on the work environment and thus on motivation, where internal motivational factors were of greater importance when working at a distance.
|
Page generated in 0.0457 seconds