Spelling suggestions: "subject:"västerås."" "subject:"ivästerås.""
51 |
Mäns våld mot kvinnor i nära relationer : En kvalitativ studie om hur samverkan fungerar mellan två myndigheter och en ideell organisation i Västerås stad.Thell, Anna-Jackelin January 2020 (has links)
In 2006, the Swedish government established the gender equality policy "women and men should have the same power to shape the society and their own lives", together with six sub-goals. This thesis has examined the governments sixth equality sub-goal "men's violence against women should cease". There is a national strategy to prevent and combat this violence, where collaboration is highlighted as an important factor. The thesis also elevates how men´s violence against women in close relationships is currently a global societal problem that extends beyond categories such as social class, ethnicity, age et cetera. The aim of this thesis was to investigate how the local collaboration is structured and worksbetween the police, social services and the women's shelter in Västerås, regarding the implementation of the governments sixth equality sub-goal. A qualitative method was used in form of semi-structured interviews to answer the purpose and the questions of the thesis. Two employees from each authority and a non-profit organization were selected as informants, determined through three categories. The theoretical framework was based both on a collaborative theory and an implementation theory. The result showed that collaboration is necessary as a method while working for women who are vulnerable to violence in order for them to receive adequate support and assistance. It´s also important for the employees, since no individual authority or organization can be responsible to solve men's violence against women. Currently, the collaboration between the three actors in Västerås work relatively well. However, this thesis shows that more resources need to be invested in the collaboration. Communication needs to be improved and clearer goals that formulates the legitimacy of everyone participating in the collaboration work need to be set. The conclusion partly shows that collaboration needs, not only to exist, but also be prioritized at all levels of the institutions working with this issue. Even politicians need to prioritize and invest resources that may enable a well-functioning collaboration which is vital for the work against men’s violence against women.
|
52 |
Boendesegregation i Västerås och Örebro : En intervjustudie av uppfattningar kring etnisk- och socioekonomisk boendesegregation och medborgarskap bland invånare i Vivalla, Örebro och Bäckby, Västerås.Abdulsamed, Naeiima Farah, Sharif Osman, Asma January 2022 (has links)
Residential segregation is a significant problem in most cities around Sweden. Resulting in political, social, and economic exclusion for citizens that live in residential segregated areas. Therefore, the purpose of this bachelor thesis is to create an increased understanding of what residential segregation means and highlight the consequences, and what it entails for citizens in ethnic and socioeconomic segregated areas. An additional purpose of this study is to examine how citizens in residential segregated neighborhoods experience residential segregation, and how inhabitants experience their citizenship in the context to residential segregation. We have also chosen to study how Västerås and Örebro municipalities designed policies contribute to preventing residential segregation. The chosen methodology for this study is qualitative research interviews. We have chosen to do ten semi-structured interviews, five from each neighborhood. This study has been narrowed down to only research citizens who live in Bäckby and Vivalla and are over the age of eighteen. The material collected will be analyzed and examined based on the municipal policies and the chosen theories. The chosen theories are citizenship and urban citizenship from Marshall and Bottommore (1992), Ruth Lister (2007), Patricia Burke Wood (2017) and Gilbert & Phillips (2003), and residential segregation from the view of Iris Young (1999) and (2002) and Irene Molina (1997). In conclusion, the participants feel that their life opportunities are affected by living in an ethnic-and socioeconomic segregated area, they also express that the opportunities they receive are not equal to people from areas with good conditions. The participants express that their citizenship differs in practice from in theory. An additional conclusion is that the policies were found to be deficient and the municipalities were incapable of not only implementing but also pursuing a strategy, for these reasons, we can not determine if the objectives of the policies were achieved.
|
53 |
Hemlöshet och den nya ortodoxinen : En kvalitativ analys av Västerås Stads åtgärder mot hemlöshetLundqvist, Felix January 2019 (has links)
Detta arbete syftar till att studera hur Västerås Stads policyarbete tar sig an bakomliggande förklaringar till hemlösheten. För åstadkomma detta introduceras en modifierad modell av den nya ortodoxinen som tillsammans med kvalitativ textanalys som ett analytiskt verktyg används för att studera stadens policydokument. Resultatet visar att Västerås Stads insatser behandlar sjuklighet i olika former, däremot finns det brister i policyåtgärderna som en konsekvens av liberaliseringen av bostadsmarknaden som inneburit bostadsbrist och vräkningar. Det saknas också ett arbete mot stigmatisering och arbetslöshet, detta på grund av att hemlösas avsaknad av medborgarskap inte erkänns som ett åtgärdsbehov i den nuvarande hemlöshetensbekämpningen.
|
54 |
Lag om vård av missbrukare (LVM) : Självständiga polisiära omhändertagandenThunholm, Patrik January 2011 (has links)
Den 1 juli 2005 upphörde polisens befogenheter till självständiga omhändertaganden med stöd av lag (1988:870) om vård av missbrukare (LVM). Förändringen var ett resultat av lagstiftarens önskan av att renodla beslut av social karaktär till socialtjänsten. Eftersom socialtjänsten står för såväl utredningen som senare ansökan om tvångsvård i rätten ansågs förslaget naturligt i en sammanhängande vårdkedja. För den enskilde polismannen på fältet innebar den nya lagen inte bara att befogenheten av ingripa för att säkerställa vård nu gavs en mer akut utformning, utan också att den hamnade såsom en bestämmelse i polislagen med hänvisning till det tidigare lagrummet (13 § LVM). Enligt tidigare ordning kunde poliser på fältet fatta självständiga och interimistiska beslut om LVM i brådskande situationer och i andra fall överlåta eventuella beslut åt till företrädare för polismyndigheten. Beslutsordningen möjliggjorde för polismannen att föredra ett ärende och i förekommande fall rådgöra kring innebörden av ett enskilt rekvisit och huruvida rättsfakta i det enskilda fallet svarade mot det. Det kan därför finnas skäl att tro att polismännens kunskaper om LVM kan ha varit större innan förändringen, och att risken är stor att dessa självständiga beslut resulterar i viss kunskapshämning. Det ”nya” lagrummet, 12a § polislag (1984:387) ger en polisman rätt att under vissa förutsättningar omhänderta missbrukare genom att först göra en självständig bedömning av rättsfakta i situationer av brådskande karaktär. Genom lagrummet har polismannen inte bara att ta ställning till rena skyndsamhets-, och skaderekvisit utan också till att göra en prognos om det kan bli aktuellt med tvångsvård. Prognosen om tvångsvård sker i två steg där det första kommer av frågan om det skäligt att anta att socialnämnden omedelbart kommer att omhänderta missbrukaren. Av den lagtekniska överlappningen följer också att beakta portalparagrafen i LVM frågan om huruvida det är sannolikt att rätten kommer att besluta om vård. Polismannen måste således självständigt och i en isolerad situation söka sätta sig in i hur en annan myndighet och en domstol kan komma att besluta, något mynnar ut i att flera frågor är tvungna att ställas. Gällande rätt ger vid handen att de situationer som åsyftas för att ett lagligen grundat omhändertagande ska kunna ske är att de ska vara av mycket allvarlig karaktär och kräva en omedelbar åtgärd. I förarbetena till den nya lagen låg bland annat en statlig utredning som kvantitativt undersökte i vilken omfattning polisen beslutade om omedelbara omhändertaganden med stöd av 13 § LVM. En av flera slutsatser var att städerna Umeå och Sundsvall stod för anmärkningsvärt många omhändertaganden sett till vad som var fallet i övriga landet. Enbart Sundsvall svarade under en period för mer än 10 procent av samtliga beslut om omedelbara omhändertaganden som polisen gjorde i hela landet. Genom den kvantitativa undersökning som denna studie presenterar kan konstateras att Sundsvall fortfarande står för anmärkningsvärt många omhändertaganden i förhållande till andra orter. Rättstillämpningen bland de undersökta städerna och länen har i regel samtidigt sjunkit avsevärt jämfört med vad som var fallet med den gamla beslutsordningen. I en studie av kvalitativt slag där 70 omhändertagandeblad från Sundsvall och sju länspolismyndigheter undersökts, kan konstateras att det föreligger en anmärkningsvärd diskrepans mellan gällande rätt och de rättsfakta som följer av undersökt empiri. Trots en mycket vid bedömning av rättsfakta och en extensiv bedömning av gällande rätt rörande begreppen ”fortgående missbruk” och ”överhängande och allvarlig risk för missbrukarens hälsa” lever den undersökta dokumentationen bara upp till gällande rätt i 41 procent av fallen. Slutsatsen är att en komplex lagteknisk konstruktion av överlappande slag resulterar i färre antal polisiära omhändertaganden och att majoriteten av den polisiära dokumentationen inte lever upp till lagstadgade krav. / On July 1, 2005, the police force’s powers to independently arrest with the support of Law (1988:870), which includes care of addicts (LVM), ended. The change was a result of the legislator’s desire to reorganize decisions of an individual’s character to the Social Services.Since the Social Services are in charge of both the investigation as well as the application for involuntary care through the Court System, the proposal seemed appropriate in a continuous care chain. For the individual police officer in the field, the new law meant not only that the powers to arrest in order to ensure care now were given a more acute format, but that also the powers became a provision in the police law with reference to the previous Law (13 § LVM). According to the previous arrangement, the police officers in the field could make independent and provisional decisions about LVM in urgent situations and in other cases, leaving the potential decisions to representatives of the police force. The decision-making procedure allowed the police officer to prefer a case, and where appropriate, seek advice on the implications of individual acts and whether evidence existed for the case. There are therefore reasons to believe that the police officers’ knowledge regarding LVM may have been larger prior to the change, and that the risk is great that these independent decisions may result in particular skill inhibition.The "new" law, 12a § police law (1984: 387) gives a police officer the right to, under certain circumstances, arrest drug users by first making an independent assessment of the evidence in situations of urgency. Through the law, the police officer must not only make a decision of the urgency and the potential of harm to the individual, but also make a prediction whether the individual may need involuntary care. The prediction of involuntary care takes place in two steps where the first one involves the question whether it is fair to assume that the Social Services will immediately detain the addict. The technical overlap of the law also means that one must take into account the paragraph in LVM regarding the question whether it is likely that the court will rule on care for the addict. Thus, the police officer must therefore independently and in an isolated situation, attempt to predict what a different agency and court may decide, resulting in a number of issues that are yet to be addressed. The current law states that situations where a legally founded arrest can be made include those which are very serious in nature and those that require immediate action.Background research to the new law included a government funded study which quantitatively examined to what extent the police decided on the immediate arrests pursuant to section 13 § LVM. One of several conclusions was that the cities of Umeå andSundsvallhad a remarkable number of arrests compared to the case in the rest of the country. In a given time period, the police in the city of Sundsvall made more than 10% of all decisions of immediate arrests in the whole country. As a result of the quantitative study that is presented, it can be argued thatSundsvallstill stands for a remarkable number of arrests in relation to other cities. Enforcement of the law among the surveyed cities and counties has generally simultaneously dropped considerably compared to what was the case with the old decision-making procedure. In a qualitative study where 70 arrests fromSundsvalland seven county police agencies were investigated, it can be concluded that a remarkable discrepancy between the law and the evidence that follow. Despite a wide-ranging assessment of the evidence and an extensive assessment of the current law concerning the concepts of "ongoing abuse" and “imminent and serious risk to the addict’s health” the examined documentation only supports the current law in 41% of cases. The conclusion is that a complex technical structure of overlapping laws results in fewer number of police arrests and that the majority of the police documentation does not live up to the legal requirements.
|
55 |
3D Surround Sound Application for Game EnvironmentsTång, Alfred January 2014 (has links)
This report covers the creation and implementation of a 3D audio application using FMOD Ex API. The report will also cover a walkthrough of the basic principles of 3D and surround audio, examples of other uses of 3D audio, a comparison between available technologies today, both software and hardware and finally the result of the implementation of the 3D sound environment software, both server and client. The application was created to explore the use of 3D audio in immersive environments. There was no application like this available when this project was conducted. An inductive approach along with a form of rapid application development and scenario creation was used to achieve the results presented in this report. The implementation resulted in a working client and server software which is able to create a 3D sound environment. Based on a user evaluation the software proved to be quite successful. With the help of the implementation the user, or operator, can now create a sound environment for another user, or a listener. The environment is created and designed by the operator using the client side of the implementation and later played through the server side which is connected to a 4.1 speaker system. The operator can steer and add sounds from the client to an active environment and the listener can experience the change in real time. This project was conducted as a bachelor thesis in computer science at Mälardalens University in Västerås, Sweden.
|
56 |
Från Sorgedalen till Glädjehöjden – omgivningens betydelse för socioekonomisk karriärAndersson, Eva January 2001 (has links)
The aim of the study is to analyse the significance of surroundings for an individual's socio-economic career in the form of education, occupational status and income. Guided by a social theoretical perspective the study reveals places of good fortune and places of few opportunities. The approach uses two empirical data sets. The first is a register database with in-dividuals in the Swedish municipalities of Gävle, Jönköping and Västerås. A cluster analysis was conducted and forms the physical and socio-demographic context of the 248 areas. The survey cohort consists of individuals born 1970, who lived at least five years in the same area during their adolescence. The most important finding is that the socio-demographic and physical context of the residential area of adolescence affects the subsequent socio-economical career. The second data set includes data from an interview study carried out with residents in the three municipalities. Inter-viewees speak to contextual effects on their socio-economic career and emphasised the importance of surroundings, especially for children. More specifically, the quantitative multi-level analyses showed that the individ-ual’s socio-demographic context during 1985-89 was significantly associated with his/her education in 1995. The individuals who lived in dwellings built during the Million Programme era had fewer years of education than others did and lower chances of being employed. Favourable places for a socio-economic career are those dominated by middle-class families where contextual effects towards higher educa-tion are evident. The income of an individual though can not be clearly considered as effected from the context in the residential area. The political implications of the study should be considered together with the nu-merous area-based programs in Sweden directed to improve conditions such as de-gree of occupation, education and income. Further studies on contextual effects can help to guide allocation of resources to schools and education in certain residential areas.
|
57 |
HAMMARBY: BETWEEN HAMMER AND ANVILA -case study over collaborative planning in the Swedish municipality of VästeråsGergis, Faris Henry January 2021 (has links)
Collaborative planning is an often-debated approach in conjunction with attaining more sustainable cities. Many models were theorized to help implement a more collaborative planning process, such as when municipalities employ densification to grow the city sustainably. However, not all planning processes that are collaborative are also rational. Hence, this thesis is interested in comprehending Västerås Municipality’s planning process through performing a case study regarding DP-1858. To that end, this thesis will follow Innes & Booher (2018) Collaborative rationality theory and use its DIAD model as a lens to understand the positions of the stakeholders involved in the DP-1858 case. In the same vein, to probe for how the collaborative planning process regarding DP-1858 resonates with the DIAD model of Collaborative rationality.Nevertheless, the reaction of the Hammarby-residents raises the need for framing to understand if a concept such as insurgent citizenship is sensible to norms. Thus, it is essential to know how insurgent citizenship manifests itself in a Swedish context. The method used to collect primary data was semi-structured interviews with elite respondents. Among other conclusions, this study found enough evidence suggesting that the planning process in conjunction with DP-1858, even though having embedded collaborative mechanisms, has critical shortcomings when contrasted with the collaborative rationality DIAD model. In the same vein, insurgent citizenship can occur even when laws were respected while norms were not.
|
58 |
E-handel vs. Externhandel : Den kommunala planeringens hantering av e-handelns påverkan på externa handelsområdenOskarsson, Hjalmar, Lillieborg, Axel January 2020 (has links)
Sveriges externa och halvexterna handelsområden utgör tillsammans en uthyrningsbar yta på nästan 7 kvadratkilometer, vilket motsvarar cirka 1000 fotbollsplaner. Parkeringsytor och annan infrastruktur är inte inräknad i denna siffra. Dessa handelsområden är av vikt för kommuner genom de arbetstillfällen och skatteintäkter som genereras. Sedan år 2003 har e-handeln haft en årlig tillväxt på mellan 15 och 20%, medan den totala detaljhandeln under samma tid har vuxit med i snitt 2%. Mot bakgrund av e-handelns snabba utveckling menar Svensk Handel att den utgör en tydlig hotbild mot externa handelsområden. Studien ämnar undersöka hur och i vilken utsträckning svenska kommuner hanterar problematiken kring e-handelns påverkan på externa handelsområden. Mot bakgrund av de stora markytorna som externhandelsområden upptar syftar studien även till att undersöka vilka rumsliga och andra strategier kommuner behöver arbeta med för att bemöta transformationstrycket som e-handeln orsakar i externhandelsområdenas fysiska miljöer. Studien är kvalitativ och görs genom en metodkombination där dokumentstudie, intervju och urbanmorfologisk analys appliceras på fyra undersökningsobjekt: Örebro, Västerås, Linköping och Norrköping. Det teoretiska ramverket utgörs av kreativ förstörelse, konsumtion, paradigm och urbanmorfologi, fyra perspektiv som syftar till att rama in ämnesområdet. Samtliga undersökta kommuner uppvisar en förståelse för e-handelns påverkan och hotbild mot externa handelsområden. Ingen av kommunerna har dock någon uttalad beredskap för hur detta ska hanteras. Anledningen till detta är tvåfaldig: kommunerna anser att det inte går att ha en beredskap mot bakgrund av handelns snabba utveckling. Därutöver anses problematiken vara en mer angelägen fråga för externhandelsområdenas privata fastighetsägare. Det framträder även ett fokusskifte hos kommunerna; från planläggning av externhandelsområden till en vilja om att ha god planberedskap för logistikanläggningar, däribland för e-handelslokaler. I kommunernas policydokument synliggörs en vilja att hävda sig som regionala handelscentrum, även om ingen av kommunerna har för avsikt att planlägga nya externhandelsområden. Istället öppnar kommunerna upp för möjligheten att områdena i framtiden ska kunna omvandlas mot bostadsändamål. Mot bakgrund av ovanstående fynd samt de urbanmorfologiska analysernas synliggörande, att kommunernas externhandelsområden har skilda förutsättningar att integreras i den större staden, tas följande strategier fram för hur kommunerna kan möta e-handelns transformationstryck mot externa handelsområden: • En mer platsspecifik syn på externhandelsområdens möjligheter • Upprätta en logistikpolicy • Utvärdera möjligheterna att inkorporera logistikytor i externhandelsområden • Fortsätt satsa på ett mer blandat innehåll i externhandelsområden / <p>Presentation och opponering skedde digitalt via Zoom.</p>
|
59 |
Balanskravet : – En studie över hur två kommuner med olika ekonomiska förutsättningar hanterar balanskravetHaddad, Maria, Olsson, Karolina January 2010 (has links)
<p>För att komma till rätta med kommunernas och landstingens mångåriga underskott i början av 1990-talet, infördes god ekonomisk hushållning år 1992 för att skapa balans mellan inkomster och utgifter. Då det inte finns någon tydlig definition på god ekonomisk hushållning infördes balanskravet år 1998 som ett komplement. Balanskravet innebär att intäkterna ska vara större än kostnaderna, det vill säga att ekonomin ska vara i balans. Grundtanken och syftet med införandet av balanskravet är att varje generation ska bära ansvar för de kostnader som den generationen beslutar om och konsumerar samt skapa en långsiktig stabil utveckling av ekonomin. Om en kommun inte får ekonomin i balans och redovisar underskott ska det negativa resultatet enligt 8kap 5a§ Kommunal Lagen kompenseras inom tre år om det inte föreligger synnerliga skäl och kan därmed frångå en budget i balans. Balanskravet fyller sin funktion men när balanskravet utformades tog inte lagstiftaren hänsyn till kommuner med stark ekonomi utan kravet är främst utformat för kommuner med svag ekonomi, vilket skapat inlåsningseffekter av överskotten från kommuner med stark ekonomi. Kritiken av balanskravets utformning har belysts än mer på grund av lågkonjunkturens effekt, och även gjort regeringen medveten om problemet. Därför finns det intresse att undersöka hur en kommun med stark respektive svag ekonomi hanterar balanskravet.</p><p> </p><p>Syftet med studien är att undersöka hur Västerås kommun och Eskilstuna kommun hanterar balanskravet.</p><p> </p><p>För att analysera och förstå hur de två utvalda kommunerna hanterar balanskravet utifrån deras ekonomiska förutsättningar har den kvalitativa metoden använts för att uppnå en djupare förståelse. Dessutom har den deskriptiva/induktiva metoden använts för att ta reda på varför de normativa teorierna inte varit framgångsrika i olika sammanhang. För att göra en jämförelse har en enhetlig analysmodell konstruerats för att påvisa kommunernas finansiella styrka.</p><p> </p><p>Resultatet av undersökningen visar att Västerås kommun och Eskilstuna kommun har olika förhållningssätt till hur de hanterar balanskravet. Slutsatsen visar att balanskravet inte är utformat och anpassat för att hantera konjunktursvängningar. Även att kommuner med stark ekonomi hämmas av inlåsningseffekten, detta har gjort att kommunerna själva skapat egna lösningar som fyller olika funktioner inom respektive kommun. Dessa lösningar går inte att finna i förarbetena till regelverket, men grundtanken i lösningarna har varit densamma; att underlätta hanteringen av konjunktursvängningar och komma runt inlåsningseffekterna.</p> / <p>To cope with the municipalities and county councils perennial deficits in the early 1990s, the concept of good financial management was inserted in 1992 to create a balance between income and expenditure. When there is no existing clear definition of the concept good financial management, introduced as a complement a specific demand of balance in 1998. The demand of balance means that revenue shall be larger than the costs, that are the economy shall be in balance. The basic idea and intent with insertion of demand of balance is that each generation in the municipalities, shall take responsibility for the cost they decides whether and consume, and create a long-term stable development of economy. If a municipalities not achieve to get the economy in balance and declare a deficit, shall the negative outcome according 8kap 5a§ Local Government Act compensated within three years unless there is no existing especial reasons, and can therefore depart from a budget in balance. The demand of balance satisfies its own intent and basic idea, but when the demand of balance was explicate did not the lawmaker make allowances to municipalities with a strong financial position. The demand of balance is specific explicated for municipalities with a weak financial position, which created the lock-in effects of the surpluses for municipalities with a strong financial position. Criticism of the demand of balance has been elucidated more because of the impact of the recession effect, and also made the Government aware about the problem. There is therefore of interest to investigate how a municipality with a strong respective a weak financial position manage the demand of balance.</p><p> </p><p>The purpose of the study is to investigate how Västerås municipality and Eskilstuna municipality manages the demand of balance.</p><p> </p><p>To analyze and understand how the two selected municipalities manage demand of balance based on their economic prerequisites have the qualitative methodology been applied to achieve a deeper understanding. In addition, the descriptive/inductive method used to determine why the normative theories have not been successful in different contexts. To make a comparison, a unified analytical model has been designed to demonstrate the financial strength of the municipalities.</p><p> </p><p>The results of the study show that Västerås municipality and Eskilstuna municipality has different approaches to how they manage the demand of balance. The conclusion indicates that the demand of balance is not explicated and adapted to handle cyclical fluctuations. Although the municipality with a strong economy is hampered by the lock-in effect, this has meant that the municipalities created their own solutions that serve different functions in each municipality. These solutions cannot be found in the legislative history of the regulatory framework, but the basic idea of the solutions has been the same; to facilitate the handling of cyclical fluctuations and get around the lock-in effects.</p>
|
60 |
Balanskravet : – En studie över hur två kommuner med olika ekonomiska förutsättningar hanterar balanskravetHaddad, Maria, Olsson, Karolina January 2010 (has links)
För att komma till rätta med kommunernas och landstingens mångåriga underskott i början av 1990-talet, infördes god ekonomisk hushållning år 1992 för att skapa balans mellan inkomster och utgifter. Då det inte finns någon tydlig definition på god ekonomisk hushållning infördes balanskravet år 1998 som ett komplement. Balanskravet innebär att intäkterna ska vara större än kostnaderna, det vill säga att ekonomin ska vara i balans. Grundtanken och syftet med införandet av balanskravet är att varje generation ska bära ansvar för de kostnader som den generationen beslutar om och konsumerar samt skapa en långsiktig stabil utveckling av ekonomin. Om en kommun inte får ekonomin i balans och redovisar underskott ska det negativa resultatet enligt 8kap 5a§ Kommunal Lagen kompenseras inom tre år om det inte föreligger synnerliga skäl och kan därmed frångå en budget i balans. Balanskravet fyller sin funktion men när balanskravet utformades tog inte lagstiftaren hänsyn till kommuner med stark ekonomi utan kravet är främst utformat för kommuner med svag ekonomi, vilket skapat inlåsningseffekter av överskotten från kommuner med stark ekonomi. Kritiken av balanskravets utformning har belysts än mer på grund av lågkonjunkturens effekt, och även gjort regeringen medveten om problemet. Därför finns det intresse att undersöka hur en kommun med stark respektive svag ekonomi hanterar balanskravet. Syftet med studien är att undersöka hur Västerås kommun och Eskilstuna kommun hanterar balanskravet. För att analysera och förstå hur de två utvalda kommunerna hanterar balanskravet utifrån deras ekonomiska förutsättningar har den kvalitativa metoden använts för att uppnå en djupare förståelse. Dessutom har den deskriptiva/induktiva metoden använts för att ta reda på varför de normativa teorierna inte varit framgångsrika i olika sammanhang. För att göra en jämförelse har en enhetlig analysmodell konstruerats för att påvisa kommunernas finansiella styrka. Resultatet av undersökningen visar att Västerås kommun och Eskilstuna kommun har olika förhållningssätt till hur de hanterar balanskravet. Slutsatsen visar att balanskravet inte är utformat och anpassat för att hantera konjunktursvängningar. Även att kommuner med stark ekonomi hämmas av inlåsningseffekten, detta har gjort att kommunerna själva skapat egna lösningar som fyller olika funktioner inom respektive kommun. Dessa lösningar går inte att finna i förarbetena till regelverket, men grundtanken i lösningarna har varit densamma; att underlätta hanteringen av konjunktursvängningar och komma runt inlåsningseffekterna. / To cope with the municipalities and county councils perennial deficits in the early 1990s, the concept of good financial management was inserted in 1992 to create a balance between income and expenditure. When there is no existing clear definition of the concept good financial management, introduced as a complement a specific demand of balance in 1998. The demand of balance means that revenue shall be larger than the costs, that are the economy shall be in balance. The basic idea and intent with insertion of demand of balance is that each generation in the municipalities, shall take responsibility for the cost they decides whether and consume, and create a long-term stable development of economy. If a municipalities not achieve to get the economy in balance and declare a deficit, shall the negative outcome according 8kap 5a§ Local Government Act compensated within three years unless there is no existing especial reasons, and can therefore depart from a budget in balance. The demand of balance satisfies its own intent and basic idea, but when the demand of balance was explicate did not the lawmaker make allowances to municipalities with a strong financial position. The demand of balance is specific explicated for municipalities with a weak financial position, which created the lock-in effects of the surpluses for municipalities with a strong financial position. Criticism of the demand of balance has been elucidated more because of the impact of the recession effect, and also made the Government aware about the problem. There is therefore of interest to investigate how a municipality with a strong respective a weak financial position manage the demand of balance. The purpose of the study is to investigate how Västerås municipality and Eskilstuna municipality manages the demand of balance. To analyze and understand how the two selected municipalities manage demand of balance based on their economic prerequisites have the qualitative methodology been applied to achieve a deeper understanding. In addition, the descriptive/inductive method used to determine why the normative theories have not been successful in different contexts. To make a comparison, a unified analytical model has been designed to demonstrate the financial strength of the municipalities. The results of the study show that Västerås municipality and Eskilstuna municipality has different approaches to how they manage the demand of balance. The conclusion indicates that the demand of balance is not explicated and adapted to handle cyclical fluctuations. Although the municipality with a strong economy is hampered by the lock-in effect, this has meant that the municipalities created their own solutions that serve different functions in each municipality. These solutions cannot be found in the legislative history of the regulatory framework, but the basic idea of the solutions has been the same; to facilitate the handling of cyclical fluctuations and get around the lock-in effects.
|
Page generated in 0.06 seconds