1 |
"Jag kunde se tusen skäl till att jag blev sjuk, men inget skäl kändes tillräckligt" : unga kvinnors berättelser om stress och utmattningSvensson, Elin January 2018 (has links)
Alarmerande rapporter visar att unga kvinnor är den största riskgruppen för stress och utmattning. I denna kvalitativa studie, vars syfte är att undersöka unga kvinnors levda erfarenheter av stress och utmattning, intervjuas åtta kvinnor med erfarenheter av just detta. Studien tar avstamp i socialkonstruktivistiska perspektiv på hälsa, och utgår från teorier som fokuserar vid genusrelationer och kontextualiserar samhället i den nyliberala kapitalismens logik. Analysen visar att den förkroppsligade stressen betraktas som en begränsning och kopplas till känslor av besvikelse över att kroppen inte kan ”prestera” som man vill. Berättelserna om stress och utmattning fokuserar vid den kvinnliga könsrollen och identitetskonstruktionen ”duktig flicka”, där prestation och bekräftelse skrivs fram som centrala aspekter. Vidare kopplas upplevelser av att bli sjuk till skamkänslor och dåligt samvete. Här spelar diagnoser en viktig roll, och kan fungera både möjliggörande och begränsande. Informanterna berättar om sina möten med vården i termer av att känna sig förminskad och att bli reducerad till en kropp. Analysens huvudsakliga poänger visar att unga kvinnor investerar i duktighet och i en normativ medelklassfemininitet för att skapa ett eget värde, och att stress och utmattning måste förstås och läsas genom kulturella aspekter.
|
2 |
Duktiga flickor och prestationsförväntningar : En kvalitativ intervjustudie om unga kvinnors upplevelser kring prestation och förväntningar på arbetsplatserEriksson, Amanda, Rydberg, Linnéa January 2024 (has links)
Uppsatsen fokuserar på att undersöka “duktiga flickan-syndromet” i yrkeslivet. Tidigare forskning har visat att könsspecifika förväntningar sätts tidigt i åldern, något som senare följer med kvinnor i livet. Dessa könsspecifika förväntningar kan innebära att det sätts mer emotionella krav på flickor. Tidigare forskning visar att kvinnor kan uppleva andra utmaningar än män i arbetslivet. Uppsatsen fokuserar på att, genom att intervjua unga kvinnor med erfarenhet av arbetslivet, undersöka unga kvinnors interaktioner och emotioner på och kring arbetet. Syftet med vår uppsats är att undersöka närmare de samhälleliga normer och förväntningar kring prestation som unga kvinnor upplever relaterat till “duktiga flickan-syndromet”. Genom att studera unga kvinnors erfarenheter av prestation, deras självuppfattning och handlingsmönster i yrkesmässiga sammanhang strävar studien efter att identifiera och analysera de förväntningar som präglar deras beteende och självbild. Undersökningen strävar därav att bidra till en djupare förståelse för hur “duktiga flickan-syndromet” kan influera unga kvinnors emotionella upplevelser. Det empiriska materialet har samlats in genom 10 semistrukturerade intervjuer. Vidare har en fenomenologisk ansats tillämpats och det empiriska materialet har kodats och analyserats genom ett induktivt tillvägagångssätt. Det teoretiska ramverket som tillämpas i denna studie är symbolisk interaktionism, Goffmans dramaturgiska perspektiv och Hochschilds teoretiska bidrag kring känslohantering. Resultatet visar att det finns en förväntning på kvinnor att vara duktiga och att detta är något som har uppkommit redan från tidig ålder i sociala sammanhang. Därefter visar resultatet att kvinnor intar en roll på arbetsplatser i syfte att förmedla en bild av sig själv som motsvarar den sociala omgivningens förväntningar, men även för att motverka fördomar som finns kring unga kvinnor på arbetsplatser. Resultatet visar även att det finns emotionella dimensioner av arbetslivet. Det empiriska materialet tyder på att det är förekommande att inte känna sig tillräcklig på arbetsplatsen och att det kan återkopplas till förväntningar och strävan efter beröm.
|
3 |
Högpresterande elever - i behov av särskilt stöd? : Lärares uppfattningar om högpresterande elever i år ett - en kvalitativ undersökningKullberg, Josefine, Höggren, Karolina January 2010 (has links)
Läroplanen för det obligatoriska skolväsendet, förskoleklassen och fritidshemmet betonar att alla elever har rätt att mötas på den nivå där de befinner sig. Detta ses som självklart då det gäller de elever som ännu inte uppnått målen. Vi anser att även högpresterande elever är i behov av särskilt stöd om än på ett annat sätt. Vi ville därför, genom en kvalitativ metod, ta reda på hur lärare uppfattar att de stimulerar högpresterande elever i år ett. Vi har även för avsikt att undersöka vilka möjligheter respektive hinder lärare i år ett ser med att stimulera högpresterande elever. Resultatet visar att lärare i år ett uppger att de låter alla elever, till en början, arbeta med samma moment. Dock sker detta i olika takt och takten i sig ses av lärare som en individanpassning. Utöver grundböckerna menar lärarna att det finns extramaterial att tillhandahålla för de elever som behöver extra utmaning. Detta material kan se likadant ut för hela klassen eller vara anpassat efter varje enskild elev. I resultatet framkom även att lärare upplever stora möjligheter med att stimulera högpresterande elever i år ett. Lärare är mycket positiva till sitt uppdrag att stimulera högpresterande elever och anser att de hinder som finns inte stoppar dem i deras yrkesutövning.
|
4 |
Högpresterande elever - i behov av särskilt stöd? : Lärares uppfattningar om högpresterande elever i år ett - en kvalitativ undersökningKullberg, Josefine, Höggren, Karolina January 2010 (has links)
<p>Läroplanen för det obligatoriska skolväsendet, förskoleklassen och fritidshemmet betonar att alla elever har rätt att mötas på den nivå där de befinner sig. Detta ses som självklart då det gäller de elever som ännu inte uppnått målen. Vi anser att även högpresterande elever är i behov av särskilt stöd om än på ett annat sätt. Vi ville därför, genom en kvalitativ metod, ta reda på hur lärare uppfattar att de stimulerar högpresterande elever i år ett. Vi har även för avsikt att undersöka vilka möjligheter respektive hinder lärare i år ett ser med att stimulera högpresterande elever. Resultatet visar att lärare i år ett uppger att de låter alla elever, till en början, arbeta med samma moment. Dock sker detta i olika takt och takten i sig ses av lärare som en individanpassning. Utöver grundböckerna menar lärarna att det finns extramaterial att tillhandahålla för de elever som behöver extra utmaning. Detta material kan se likadant ut för hela klassen eller vara anpassat efter varje enskild elev. I resultatet framkom även att lärare upplever stora möjligheter med att stimulera högpresterande elever i år ett. Lärare är mycket positiva till sitt uppdrag att stimulera högpresterande elever och anser att de hinder som finns inte stoppar dem i deras yrkesutövning.</p>
|
5 |
Tysta, duktiga flickor : Vilka könsroller har flickor och pojkar i klassrummet och varför är en del högpresterande flickor så tysta i klassrummet? / Quiet, high achieving girls : Which gender roles do boys and girls have in the classroom and why are some high achieving girls so quiet in the classroom?Appelgren, Ann January 2002 (has links)
Mitt arbete undersöker hur tysta, duktiga flickor upplever sig själva i klassrummet och varför de, enligt sig själva, är så tysta. Jag har även tittat på hur de upplever klassrumssituationen. Jag har dels tagit reda på hur fenomenet tysta, duktiga flickor behandlas i litteraturen och dessutom genomfört en undersökning där jag använt mig av intervjuer. Jag har intervjuat tio flickor från skolår fem till år åtta och som enligt deras lärare har passat in på kriterierna för tysta, duktiga flickor. Undersökningen visade på två huvudorsaker till varför tjejerna var så tysta i klassrummet. De hade antingen ingen lust att yttra sig eller så vågade de inte yttra sig av rädsla för att säga fel eller för att bli retade och kallade för"stud"eller"fjäskis". De flesta av tjejerna var medvetna om att de inte yttrade sig så ofta i klassrummet. Tjejerna tyckte också att pojkarna var de som pratade mest i klassrummet och flera tyckte att det var jobbigt att arbeta för att det var så stökigt och pratigt.
|
6 |
Tysta, duktiga flickor : Vilka könsroller har flickor och pojkar i klassrummet och varför är en del högpresterande flickor så tysta i klassrummet? / Quiet, high achieving girls : Which gender roles do boys and girls have in the classroom and why are some high achieving girls so quiet in the classroom?Appelgren, Ann January 2002 (has links)
<p>Mitt arbete undersöker hur tysta, duktiga flickor upplever sig själva i klassrummet och varför de, enligt sig själva, är så tysta. Jag har även tittat på hur de upplever klassrumssituationen. Jag har dels tagit reda på hur fenomenet tysta, duktiga flickor behandlas i litteraturen och dessutom genomfört en undersökning där jag använt mig av intervjuer. Jag har intervjuat tio flickor från skolår fem till år åtta och som enligt deras lärare har passat in på kriterierna för tysta, duktiga flickor. </p><p>Undersökningen visade på två huvudorsaker till varför tjejerna var så tysta i klassrummet. De hade antingen ingen lust att yttra sig eller så vågade de inte yttra sig av rädsla för att säga fel eller för att bli retade och kallade för"stud"eller"fjäskis". De flesta av tjejerna var medvetna om att de inte yttrade sig så ofta i klassrummet. Tjejerna tyckte också att pojkarna var de som pratade mest i klassrummet och flera tyckte att det var jobbigt att arbeta för att det var så stökigt och pratigt.</p>
|
7 |
Duktighetsfenomenet : Ambition, höga krav och stress bland "duktiga tjejer" i den svenska gymnasieskolanLindgren, Maria January 2011 (has links)
Det råder idag en rad jämställdhetsproblem i den svenska skolan, trots att denna ska arbeta för jämställdhet. Ett flertal studier visar att förväntningarna på tjejer och killar skiljer sig åt samt att tonårstjejers psykiska hälsa och välmående blir allt sämre. Det har skrivits mycket om psykisk ohälsa gällande ungdomar, men fokus har sällan legat på de högpresterande tjejerna i skolan. Denna uppsats syftade därför till att undersöka i vilken omfattning ett ”duktighetsfenomen” råder bland tjejer som går sista året i den svenska gymnasieskolan samt att ur ett genusperspektiv analysera detta fenomen. För att uppnå syftet valdes en tvärsnittsdesign innefattade två metoder; enkäter samt semistrukturerade intervjuer, vilket ansågs nödvändigt eftersom uppsatsens frågeställningar var av både kvantitativ och kvalitativ art. För att undersöka ”duktighetsfenomenet” operationaliserades begreppet ”duktighet” till dess operationella indikatorer, vilka kom att kallas duktighetskriterierna. Dessa användes för att utforma såväl enkäter som intervjuer. Urvalet för enkäterna bestod av ett s.k. gruppurval och omfattade i slutänden 153 respondenter, vilka gick tredje året på gymnasiet (främst vid studieförberedande program). Intervjuer gjordes med sex ungdomar ur enkäturvalet samt med en informant som arbetar som psykolog. Det empiriska materialet bearbetades med hjälp av databehandlings- och statistikprogram samt meningskodning och –koncentrering. Undersökningen indikerade att ”duktighet” är en genusfråga. Resultaten visade att ca. en femtedel av de deltagande tjejerna omfattades av ett ”duktighetsfenomen” samt att individbaserade faktorer (exempelvis svag och prestationsbaserad självkänsla samt höga krav på sig själv) såväl som institutionella (förväntningar på ett visst genusbeteende i skolan) och strukturella förklaringar (rådande genusordning) går att finna för förekomsten av ”duktighet” bland de deltagande i undersökningen. Duktigheten visade sig ge negativa konsekvenser för psykisk hälsa och allmänt välmående bland de som var drabbade av denna, då duktigheten förefaller ge upphov till problem av internaliserande karaktär samt höga nivåer av upplevd stress. Studien indikerar dessutom att ”duktig tjej” kan förklaras som en feminin genusposition, eftersom ”duktiga tjejer” ser duktigheten som en del av deras identitet. Då forskningen gällande ”duktighet” är väldigt begränsad samtidigt som de ”duktiga tjejerna” tycks må väldigt dåligt och bli allt fler föreslår författaren vidare forskning i ämnet.
|
8 |
Vikten av inre och yttre motivationsfaktorer : Studiemotivation i relation till binära genusrollerRoos, Lena, Viebke, Simone January 2022 (has links)
Två centrala aspekter av studie- och yrkesvägledning berör studiemotivation och det normkritiska uppdraget. Studiemotivation är en av flera faktorer till ökad frånvaro på gymnasiet, enligt Skolverket. Studien undersöker bakomliggande faktorer till studiemotivation ur ett binärt genusperspektiv, för att vidga studie- och yrkesvägledares perspektiv i arbetet med genusmedvetet motivationsarbete. Studie- och yrkesvägledares intervjusvar och gymnasieelevers enkätsvar skapar tillsammans en grund för en jämförande analys som utmynnar i ett försök att utveckla vägledningsarbetet med studiemotivation. Fem teman har extraherats i den tematiska analysen, vilka är att vara framgångsrik eller nå personlig framgång, att ha framtidsmål, att ha självkännedom, egna och andras värderingar samt vikten av sociala relationer. Studiens resultat strider till viss del mot etablerad forskning då resultaten pekar på att skillnaderna är små mellan flickor och pojkar. Genom schablonbilderna “duktiga-flickor” och “bråkiga-pojkar” diskuteras bekräftelser och motsättningar av dessa i ljuset av resultatet. Diskussionen berör även problematik som kan uppstå av de skillnader som synliggörs mellan studie- och yrkesvägledarnas och gymnasielevernas uppfattningar av bakomliggande motivationsfaktorer till studie- motivation.
|
9 |
Elsa Beskows bilderboksmotiv : Konstvetenskapliga bildanalyser av utvalda bilder / Elsa Beskow picture book paintings : Art scientific image analysis of selected subjectsBergqvist, Annika January 2018 (has links)
Innehåll/Content: Elsa Beskow was an artist and a writer who for 50 years, from the turn of the 19th century, produced a wide variety of books for children. The books have been read for several generations and are translated into multiple languages, and they are still released and appreciated. This essay is based on literature studies and several different art scientific image analysis on selected paintings from Elsa Beskow picture books. The aim is to investigate how the children and their environments are portrayed in her picture books. The theoretical approach assumes that it is possible to preform image analysis on picture book paintings. In the analysis, Beskow’s contemporary theoretical ideas about children, education and also later feminist theory have been taken into account. The methodical approach is based on different image analysis as formal and style analysis according to Wölfflin, iconographic and iconological analysis according to Panofsky, semiotic analys according to Barthes and feminist image analysis or analysis from a gender perspective. The paintings that are analysed are from Children from the Forest, The Flowers’ Festival, The Children of Hat Cottage, Emily and Daisy and Petter and Lotta’s Christmas. The results of my analysis focused on how the children's environments are portrayed. For the showing, the environments are divided into multiple categories: the physical environment (country and city, exteriors and interiors), the family situation (different family constellations), children's education and schooling including ethics and morals, norms and values, the food situation and realism were set against fantasy. The comparison of the analytical methods provided that the formal and style analysis are appropriate to use on picture book paintings, as well as the description and interpretation of the iconographic analysis. The results demonstrated that iconological and semiotic analysis, respectively, were possible but not optimal. Analysis from a gender perspective was suitable. Lastly, the literature studies gave insight into how much of Elsa Beskow's life is reflected in her books.
|
10 |
"Det är så svårt med vad som är - vad är en särbegåvad?" : En intervjustudie om hur matematiklärare undervisar särskilt duktiga elever i matematik i årkurserna 4-6 / ”It Is Difficult Knowing What - What Is a Gifted Student?” : A Interview Study about How Mathematics Teachers Teach Gifted Mathematics Students in Grades 4-6Florhed, Jakob, Hansson, Sandra January 2023 (has links)
Syftet med den här studien var att undersöka vad verksamma matematiklärare anser kännetecknarsärskilt duktiga elever i matematik. Syftet är även att undersöka hur matematiklärare anpassar sinundervisning, samt hur de arbetar för att skapa goda relationer och en god kommunikation medsärskilt duktiga elever. Avslutningsvis är även syftet med studien att undersöka vilka eventuellasvårigheter som dessa lärare stöter på i samband med sin undervisning av särskilt duktiga elever imatematik. Data till studien samlades in med halvstrukturerade intervjuer. I studien genomfördesfyra intervjuer med verksamma matematiklärare, med behörighet att undervisa i årskurs 4–6.Intervjuerna transkriberades och analyserades med en tematisk innehållsanalys. Resultatet visadebland annat vilka pedagogiska- och organisatoriska differentieringar som lärarna använder för attanpassa sin undervisning i klassrummet för särskilt duktiga elever. Resultatet visade även vilkakännetecken som lärare anser utmärker särskilt duktiga elever, samt vilka faktorer som påverkarderas undervisning.
|
Page generated in 0.1946 seconds