1291 |
Kulturell mångfald i den svenska skolanTas, Emine, Popa, Katerina January 2007 (has links)
AbstractDenna uppsats handlar om hur kulturarv och kulturell mångfald uppfattas bland några pedagoger på tre svenska skolor som är mångkulturella arenor. Vår undersökning ingår i forskningsfältet Mångfald i förskola och skola. Vårt syfte med detta arbete är att lyfta fram pedagogernas uppfattningar kring kulturarv och kulturell mångfald. Detta på grund av att få en ökad förståelse och samtidigt få fram en tydlig och klar bild av hur man som pedagog på bästa möjliga sätt kan hantera de olika situationer som uppstår på grund av kulturella olikheter inom dagens skola.Undersökningen genomförde vi genom att intervjua och observera fyra pedagoger med inriktning mot grundskolans tidigare år på tre olika skolor i Malmö. Vi har genomfört observationerna under en skoldag i respektive pedagogs klass och därefter har vi utfört intervjun med respektive pedagog. De teoretiska utgångspunkter vi använde oss av är Thomas Hylland Eriksens och Ann Runfors tankar kring kulturarv och kulturell mångfald.Av våra respondenters resonemang utläser vi att individers, dvs. elevers och deras föräldrars kulturarv upplevs både ha fördelar (”pluskultur”) och nackdelar (”minuskultur”) i skolorna. Respondenterna menar att pluskultur är bl. a traditioner som högtider, vilka bör tas tillvara på. Däremot minuskultur är annorlunda och ”svårhanterlig”, som exempelvis att kulturen överordnas individen eller mannen överordnas kvinnan. Likartade situationer hamnar i pedagogernas fokus. Därmed anser pedagogerna det ingår i deras uppdrag att utjämna de kulturella skillnaderna mellan minoritets- och majoritetskulturen genom att forma och anpassa eleverna till majoritetskulturens normer.
|
1292 |
På väg mot en inkluderande skola - från ord till handling Towards inclusive education - from talk to actionLudvigsson, Ann-Sofie, Söderholm, Agneta January 2005 (has links)
Arbetet handlar om inkludering och beskriver en kommuns strategi för att förändra sin verksamhet från en exkluderad särskola till att alla elever erbjuds plats på sin hemskola.
|
1293 |
Kulturell identitet: ett hot eller en möjlighet? - pedagogers reflektioner kring interkulturellt arbete i skolanAndersson, Frida, Larsson, Frida January 2008 (has links)
Utgångspunkten för den här uppsatsen är att pedagoger idag står inför nya utmaningar på grund av ett allt mer mångkulturellt Sverige. Flera av skolans styrdokument har tagit det mångkulturella i beaktande genom att införliva ett interkulturellt perspektiv som ska genomsyra hela skolans verksamhet. Syftet med uppsatsen är att undersöka och analysera hur pedagoger reflekterar kring att arbeta i dagens mångkulturella samhälle och hur medvetna de är om de riktlinjer som finns. Vårt syfte är även att se hur pedagoger förhåller sig till elevernas religiösa tillhörighet samt om tillhörigheten integreras i undervisningen. Som underlag för undersökningen ligger en teoretisk litteraturorientering. I denna fördjupar vi oss i de faktorer som vi anser relevanta för att förstå de processer som ligger till grund för människors kulturella identitetsskapande. För att besvara våra frågeställningar har vi genomfört kvalitativa intervjuer med åtta pedagoger som alla är verksamma i grundskolans tidigare år. Våra resultat vittnar om tydliga brister i det interkulturella arbetet då elevernas kulturella identiteter inte tas till vara på i den utsträckning styrdokumenten kräver, utan det är den svenska kulturella normalitetsuppfattningen som dominerar. Det framgår dock tydligt att de flesta av pedagogerna har en vilja att arbeta mer interkulturellt men att det sällan genomförs i praktiken. Vi anser att genom att lyfta fram och arbeta mer med elevernas olika mångfacetterade kulturella identiteter, borde pedagoger kunna skapa mer dynamiska möten. Möten där alla inte bara får ett större utrymme att växa i sin kulturella tillhörighet och i sin identitet, utan även att även att deras lärande kan stimuleras på ett positivt sätt. / Pedagogues of today face new challenges as Sweden get influences from many cultures. Through applying an intercultural perspective to the curricula, schools have taken multicultural changes into consideration. Our aims with this essay have been to look into and analyze the way pedagogues reflect around these issues and how aware they are of the general guidelines. We also aimed to illustrate their view of the intercultural perspective as well as examine to what extent pupils’ religious backgrounds are taken into consideration in issues relating to education. As a basis for our essay lays a literature review focused on the issues we found most relevant for the understanding of the process behind human cultural identification. Through qualitative interviews with eight pedagogues, working at primary school level, we aimed to find answers to the questions at hand. As a result, we found obvious lacks in the intercultural work where pupils’ multicultural backgrounds were not taken into consideration as required by the guidelines and the Swedish understanding of culture was in reality dominating the education. However it was significant that the majority of the interviewed pedagogues had a strong will to be working more with intercultural issues although that is not the reality today. As a conclusion of this essay we think that through considering different cultural backgrounds of the students and integrating those into everyday school work, more dynamic meetings would be created where all students would get greater opportunity to grow both in their culture and their identity and thereby stimulating learning in a positive manner.
|
1294 |
Elever och föreningslivWall, Veronica January 2009 (has links)
Syftet med detta arbete är att undersöka samband mellan ungdomars deltagande i föreningsliv, högre betyg och lägre brottslighet. För att få reda på om det finns ett samband dem emellan har jag använt mig av en enkätundersökning. Enkätundersökningen gjordes på en skola och besvarades av 61 elever i årskurserna 8-9. Då jag har analysera mitt resultat har jag använt mig av tidigare forskning och teorier som behandlar ämnena föreningsliv, ungdomar och brottslighet. Jag har i min undersökning kommit fram till att det var förhållandevis få (fem av tio) av mina respondenter som angav att de var medlemmar i en förening, jämförelsevis med tidigare presenterad forskning. Av dem som angav de var med i en förening var det nära hälften av dem som angav att de lade ner mer än 6 timmar på sina föreningsaktiviteter. Jag fann inget samband mellan föreningsaktivitet och lägre brottslighet i min undersökning. Jag fann dock ett samband mellan betyg och de ungdomar som var med i föreningar, de hade ett lite högre snittbetyg än de som inte var med i föreningar. Då man tittade på könen i min undersökning fann jag skillnader bland annat när man tittade på vilka sorts föreningar killarna och tjejerna var medlemmar i. Det visade sig att killarna i större utsträckning än tjejerna var medlemmar i fotbollsföreningar medan det endast var tjejer som var aktiva i föreningar som inte hade med idrott att göra.
|
1295 |
Där den passar och är relevant - Samhällskunskapslärare i gymnasiet om att undervisa om invandringTorell, Ludvig January 2016 (has links)
Invandring har under senare år blivit en allt mer kontroversiell fråga i Sverige vilken debatterats mycket. Som en relevant samhällsfråga är det i min mening viktigt att invandring behandlas i skolans undervisning, inte minst i ämnet samhällskunskap. I detta examensarbete har jag undersökt hur lärare på gymnasieskolor undervisar om invandring inom samhällskunskap. Detta är ett i hög utsträckning outforskat forskningsområde då tidigare forskning fokuserat på invandring som en del av värdegrundsarbetet i skolan. Undersökningen har genomförts genom en kvalitativ intervjustudie på olika skolor i Skåne där fyra lärare som undervisar på yrkesförberedande respektive studieförberedande program har intervjuats. Resultatet har därefter analyserats med koppling till för området aktuella teorier om lärande och skolans demokratiuppdrag. Intervjuerna visar att lärare behandlar invandring i samband med annat innehåll och frågor där det kan ses som en naturlig del. Under undervisningen möter lärare svårigheter vilka kan kopplas till hur invandring är en kontroversiell fråga. Dessa svårigheter bemöts med sakliga diskussioner då lärarna försöker lära eleverna att analysera invandring som en samhällsfråga ur olika perspektiv såväl som försvara skolans värdegrund vilken stundtals utmanas av elevers uttalanden under diskussioner.
|
1296 |
Barn av vår tid. Kriminella ungdomsgäng, segregering och klass - vardagen på en skola i Landskrona?Granér, Hanna, Gejhed, Johan January 2007 (has links)
Uppsatsen tar sin utgångspunkt i den problembild Landskrona som stad omgärdats av sedan en tid tillbaka, där media och allmänhet byggt upp ett negativt rykte kring staden. Utifrån teorier om etnicitet, klass och ungdomsproblematik görs en diskursanalys av denna problematik. Uppsatsens andra del är en enkätstudie av elevers uppfattning om sin vardag på en skola i Landskrona, där fokus dels läggs på trivsel och trygghet, men även på gängbildningar. Problembilden läggs till elevernas uppfattningar för en större diskussion kring, och analys av relationen dem emellan, samt följder av detta.
|
1297 |
Skolkultur och läraruppdragetNyh, Daniel January 2006 (has links)
Syftet med detta arbete är att undersöka om, och i så fall hur, den skolkultur som råder på en skola påverkar lärarnas möjligheter att verkställa de mål och riktlinjer som läroplanen föreskriver. Undersökningen bygger på en kvalitativ undersökningsmetod. Tre lärare som är yrkesverksamma på samma skola har intervjuats. Utöver intervjuerna ligger tidigare forskning som berör ämnet till grund för undersökningen. Resultatet visar att faktorer såsom skolans struktur och ideologi, t.ex. en tydlig uppdelning mellan kärnämneslärare och yrkeslärare och bristande samarbete mellan lärare och skolledning, begränsar lärarnas möjligheter att verkställa styrdokumenten. En viktig slutsats är att det inte enbart är den enskilde lärarens arbetsmetoder och förhållningssätt, utan även den enskilda skolans unika kultur, som avgör i vilken utsträckning det är möjligt att verkställa styrdokumenten.
|
1298 |
Ett arbete om hur pedagoger upplever fysiskt våld i skolanSennö, Jonathan, Rosendahl, Sara January 2009 (has links)
Syftet med vårt examensarbete är att få en uppfattning om hur pedagoger upplever fysiskt våld i skolan. Arbetet undersöker även hur tidningsrubriker av våld i skolan har sett ut under de senaste fem åren, och hur pedagogerna ser på tidningars framställning. Undersökningen genomfördes genom intervjuer med en lärare och en fritidspedagog på respektive skola, vilket innebar sammanlagt fyra intervjuer. Vi sökte tidningsrubriker främst genom tidningsarkiv på Internet, men även genom olika dagstidningars nätupplagor. Våra teoretiska utgångspunkter utgår från tidigare rapporter och undersökningar genomförda angående våld i skolan, samt tidigare forskning angående tidningars framställning av samma ämne. Tre av de fyra pedagogerna upplever att det sker våld på deras skola dagligen, tre av fyra har blivit utsatta för våld, men ingen av de fyra har känt oro för sin egen skull att gå till sitt arbete. De upplever att tidningarnas framställning ofta är svartmålande och uppförstorande, samtidigt som de tror att rubrikerna oftare handlar om högstadiet eller gymnasiet, vilket får stöd av vår undersökning. De kan inte se om våldet har ökat eller minskat, men de tror att våldet blir grövre ju äldre eleverna blir.
|
1299 |
Läraren och sekulariseringenNimmersjö, Maria January 2007 (has links)
No description available.
|
1300 |
Läxan - en del av lärarens uppdrag?Nilsson, Joakim, Birgersson, Fredrik January 2007 (has links)
Vi har undersökt blivande lärares syn på läxan som fenomen i syfte att relatera denna till tidigare forskning samt till den aktuella skolpolitiska linjen i läxfrågan. Undersökningen är kvantitativ och bygger på 255 enkätsvar från lärarstudenter som läser avslutande termin med inriktning mot grundskolans tidigare år vid Malmö högskola. Resultatet visar att en majoritet har en positiv grundinställning och tror sig komma att ge läxor som yrkesverksamma lärare. Samtidigt ser de flesta nackdelar och många kan tänka sig en läxfri skola. Jämfört med undersökningar som gjorts på yrkesverksamma lärare uppvisar vår undersökningsgrupp en betydligt mindre positiv syn på läxor. Vi skulle beskriva detta som att det råder en kritisk acceptans av läxor bland blivande lärare. Denna rimmar dåligt med den starkt läxpositiva skolpolitiska linje som den nuvarande skolministern företräder.
|
Page generated in 0.0423 seconds