41 |
Sakralinės erdvės Lietuvos gyvenviečių struktūroje / Sacral spaces in Lithuanian village structuresŽvaliauskaitė, Sigita 29 June 2005 (has links)
In this study we research sacral spaces of Lithuanian villages, from pagan places of worship to sacral spaces of nowadays confessions. The work is done according to chosen methods of analysis. Main target of this study is to research sacral structures settled in the turn of history, their composition units, epitomize compositional links and interconnection elements. Object boundaries, analyzed in the work, are defined physically, as appreciable bodies. The concept “space”, in different theories is interpreted as infinite entity or environment, which needs structure to exist. Particular confession’s sacral space harmony is influenced by symbolism, which shows up as a long-lasting tradition. The object, analyzed as constituent part of urbanism structures, existed from its early times, and created compositional models with public spaces of villages with other typology. Traditionally perceptible sacral objects stimulate images and symbolic expressions witch shows up as a long-term tradition.
|
42 |
Miesto struktūros įtaka energetinių resursų suvartojimui vežant keleivius / Influences of Urban Structures on Energy Resources Consumed by Passenger TransportationGrigonis, Vytautas 11 November 2005 (has links)
A modern town is comprised of complex interrelations between socio-political, environmental and economical subsystems. Every city is a framework directed by local inhabitant’s needs and is filled with the ideas of local planners, local and global economical conditions and consequently it is crucial to find reasonable technological solutions. These solutions should shape the sustainable urban environment and the urban transport system is a substantial part of this environment. The quality and supply of transport services very closely relate to environmental aspects and are one of the main indicators showing the quality of life in cities.
Transport is the most energy intensive sector of transport and is viewed as a key challenge for sustainable development. Transport causes pollution that has adverse effects on the environment at the local, regional and global levels and harms human health. Integrated approaches to transportation that include improved planning, demand management, fuel efficiency and cleaner fuels can help to meet transport’s challenges. There are three main groups of tools to reduce fuel consumption and emissions: technological, administrational, and planning.
One of the main strategic objectives of the Lithuanian transport sector is development of its infrastructure, increase of transport flows and energy efficiency. Therefore, the Lithuanian policy is orientated to secured operation, traffic safety, reduction of environmental impacts, market regulation and... [to full text]
|
43 |
Lietuvos beržynų sortimentinės struktūros modeliavimas / Assortment structure modeling of birch grove of LithuaniaVaičius, Dainius 25 June 2006 (has links)
Aim of the work – to analyze the regularities of quality rates variation and to make the evaluation models of birch assortment structure, concerted with Europe Union standard’s requirements. Object of the work – semi mature and mature birch forests. During research there were used measurement data of birch stems quality rates (diameter, bark thickness at full stem length) and round wood defects. Methodology of the research – there were measured pruned birch stems, filled in the model wood card, indicating the forest and the model wood characteristics. After this empirical database was structured and normatives were made, which allow to evaluate the volume of timbers of various diameter and high trees A, B, C and D quality classes, paper wood, firewood and waste wood. Results of the research – birch - grove felling sorting – grading structure prognosis method was prepared. Sorting – grading tables in MS “Excel” computer program make its essence.
|
44 |
Margojo upėtakio (Salmo trutta fario L.) paplitimas, biologija, populiacinė ir genetinė struktūra Lietuvoje / Brown trout (salmo trutta fario l.) - distribution, biology, population and genetic patterns in lithuaniaSkrupskelis, Kęstutis 08 September 2009 (has links)
Reziumė Darbe tiriamas margojo upėtakio paplitimas, biologija, populiacinė ir genetinė struktūra Lietuvoje. Tyrimai buvo atliekami 2002-2005 m.m. 15-oje Lietuvos upių ir upelių, priklausančių 5 upių baseinams: Neries, Šventosios, Ventos, Žeimenos ir Merkio. Nustatyta, kad upėtakis paplitęs daugiau nei 180 upių, tokių upių kriterijai atitinka pagrindinius lašišinėms upėms keliamus reikalavimus: žema vidutinė vandens temperatūra (maksimali vidutinė vandens temperatūra vasaros metu nesiekia +12Co), geras prisotinimas deguonimi ištisus metus (ištirpusio vandenyje deguonies kiekis >7 mg/l), žemas eutrofizacijos lygis (vagos užaugimas <30%), didelis vidutinis srovės greitis (>0,3 m/s). Tirtose upėse aptiktos 32 žuvų ir apskritažiomenių rūšys priklausančios: 7 būriams ir 12 šeimų. Gausiausia rūšimis buvo karpinių žuvų šeima, net 16 rūšių. Nustatyta, kad margasis upėtakis, tirtose upėse, kartu su kūjagalviu, šlyžiu, raine ir strepečiu sudarė bendrijos branduolį (remiantis Johnsen‘u (1978) tai konstantinės rūšys). Daugiametis (2002-2005 m. m.) vidutinis upėtakių tankis buvo 8,57 ind/100m2 ir svyravo 6,00-10,54 ind/100m2 ribose, vidutinė biomasė buvo 313,35 g/100m2 ir varijavo 251,04-359,06 g/100m2 ribose. Pagal upėtakių tankį amžinėse grupėse ryškiai išsiskyrė 0+ ir 1+ amžiaus grupių individai, (51,30 ir 34,03% populiacijos), o pagal biomasę dominavo 1+ ir 2+ amžinės grupės (38,27 ir 29,15 % populiacijos). Greičiausiai upėtakiai auga pirmaisiais gyvenimo metais. 0+ upėtakiai... [toliau žr. visą tekstą] / SUMMARY Distribution, biology, population and genetic patterns of brown trout (Salmo trutta fario L.) in Lithuanian evaluated on this master thesis. Data were collected during 2002-2005 years in 15 rivers in the Neris, Sventoji, Venta, Zeimena and Merkys river basins. There are more than 180 rivers where lively populations of brown trout are found in Lithuanian. Those rivers comply with Salmon rivers requirements and have favourable characteristics for salmonidae fishes: low average annual water temperature (<+12oC); fine oxygen regime all-year round (disolved oxygen amount > 7 mg/l); low level eutrophication and flow exceeding 0,3 m/s. 32 species of fishes and cyclostomata subject to 7 orders and 12 families were found in the investigated rivers. Majority of species (16) belongs to Cyprinidae family. Brown trout, bullhead, stone loach, minnow and dace were most abundant constant species and form core in fish communities in investigated rivers. Mean annual density of brown trout was 8,57 ind./100m2 and varied from 6,00 to 10,54 ind/100m2 , mean biomass was 313,35 g/100m2 and varied in 251,04-359,06 g/100m2 range. 0+ and 1+ age brown trout were most abundant among all age groups (take 51,30 and 34,03% part on population), biomass dominant age groups were 1+ and 2+ (38,27 and 29,15 %). Maximum pace or growth observed on first year living. 0+ age group trout reached 9,12 cm of length (L) and 7,9 g weight (Q, g); 1+ - 16,77 cm length and 50,1 g weight. Pace of growth depends on... [to full text]
|
45 |
The Expression of Cultural Functions in the City’s Spatial Structure / Kultūrinių funkcijų raiška miesto erdvinėje struktūrojeButkus, Tomas 17 March 2009 (has links)
General Characteristic of the Dissertation
Topicality of the problem
At the beginning of the 21st century when cities are taking over important geopolitical power leverages from states, new spaces for economic competition are being created. In this way not only new accesses to local cultural resources are opened, but possibilities to use them at a global level are increasing as well. What is the importance of cultural functions here? They determine that transnational companies with a progressive and creative thinking refuse cheaper workforce, significantly lower prices for real estate and choose the environment that is more expensive, however, more tolerant. Cities that are not able to offer an adequate variety of services, entertainments and comfort for this new social class sign their death sentence and the competition is won by locations which attract creative and talented people. Cities that are able to attract progressive, modern-technology oriented industries ensure such quality of institutional environment, without which a modern post-industrial society cannot be imagined. Institutional environment also conditions the quality of social and physical environment, meanwhile its improvement is described as the key objective of the policy of post-industrial urban culture. Hence, at strategic cultural policy planning and management level in the Western Europe as well as North America, Australia and other countries a solution of urban issues is emphasised by employing... [to full text] / Problemos aktualumas
XXI a. pradžioje, miestams iš valstybių perimant svarbius geopolitinės galios svertus, kuriasi naujos ekonominės konkurencijos erdvės. Šitaip ne tik atsiveria naujų prieigų prie vietinių kultūros išteklių, bet ir daugėja jų panaudojimo galimybių globaliu mastu. Kokią reikšmę čia turi kultūrinės funkcijos? Jos lemia tai, kad pažangiai ir kūrybiškai mąstančios tarptautinės kompanijos atsisako pigesnės darbo jėgos, gerokai žemesnių nekilnojamojo turto kainų ir renkasi brangesnę, tačiau tolerantiškesnę aplinką. Miestai, šiai naujai socialinei klasei nesugebantys pasiūlyti atitinkamos paslaugų, pramogų ir komforto įvairovės, pasirašo savo mirties nuosprendį, o konkurencinę kovą laimi kūrybingų bei talentingų žmonių traukos vietos. Miestai, gebantys pritraukti progresyvių, į šiuolaikines technologijas orientuotų industrijų, užtikrina ir tokią institucinės aplinkos kokybę, be kokios šiuolaikinė poindustrinė visuomenė nebeįsivaizduojama. Institucinė aplinka lemia ir socialinės, ir fizinės aplinkos kokybę, o jos gerinimas įvardijamas kaip pagrindinis poindustrinių miestų kultūros politikos tikslas. Todėl strateginiame kultūros politikos planavimo bei valdymo lygmenyje Vakarų Europos šalyse, o ir Šiaurės Amerikoje, Australijoje bei kitur akcentuojamas urbanistinių problemų sprendimas, pasitelkiant kultūrines funkcijas, apimančias tris miesto erdvinės struktūros grandis – fizinę, socialinę ir institucinę. Planuoti kultūrines funkcijas – tai ne tik puoselėti... [toliau žr. visą tekstą]
|
46 |
Restrikcijos endonukleazės BpuJI struktūriniai ir funkciniai tyrimai / Structural and functional studies of the restriction endonuclease BpuJISukackaitė, Rasa 15 December 2009 (has links)
II tipo restrikcijos endonukleazės atpažįsta specifines DNR sekas ir kerpa DNR šiose sekose arba šalia jų. BpuJI, atpažįstanti 5’-CCCGT seką, skiriasi nuo kitų fermentų tuo, kad jos kirpimo vieta yra labai variabili. Čia parodoma, kad BpuJI yra dimeras, sudarytas iš dviejų monomerų, kurie turi po du atskirus domenus. BpuJI N domenas atpažįsta taikinį kaip monomeras, o C-domenas pasižymi nukleaziniu aktyvumu ir dimerizuojasi. Apo-fermento nukleazinis aktyvumas yra nuslopintas. N-domenams atpažinus taikinį, aktyvuojamas C-domenas, kuris perkerpa DNR šalia taikinio. Be to, aktyvuotas C-domenas yra nespecifinė nukleazė, linkusi nukirpti ~3 nt nuo buko dvigrandės DNR galo. Taigi, BpuJI DNR karpymo pobūdis yra labai sudėtingas. Bioinformatinė analizė ir kryptinga mutagenezė parodė, kad BpuJI C-domenas turi PD-(D/E)XK struktūrinę sanklodą ir yra panašus į archėjų Holidėjaus jungtis karpančias nukleazes. Išsprendus 1,3 Å skiriamosios gebos BpuJI N-domeno/DNR komplekso erdvinė struktūrą, paaiškėjo, kad šį domeną sudaro du „sparnuotą“ spiralė-linkis-spiralė motyvą turintys subdomenai. BpuJI taikinį atpažįsta aminorūgštys, esančios N-rankoje ir abiejų spiralė-linkis-spiralė motyvų atpažinimo spiralėse. BpuJI N-domenas yra labiausiai panašus į Nt.BspD6I nukleazę, kerpančią vieną DNR grandinę. Nt.BspD6I/DNR komplekso struktūros modelis rodo, kad Nt.BspD6I ir BpuJI taikinį atpažįstantys struktūriniai elementai yra panašūs. / Type II restriction endonucleases recognize specific DNA sequences and cleave DNA at fixed positions within or close to this sequence. BpuJI recognizes the 5’-CCCGT sequence, but in contrast to other enzymes its cleavage site is very variable. This study shows that BpuJI is a dimer in solution and consists of two separate domains. The N-domain binds to the target sequence as a monomer, while the C-domain is responsible for nuclease activity and dimerization. The nuclease activity is repressed in the apo-enzyme and becomes activated upon specific DNA binding by the N-domains. The activated C-domain cleaves DNA near the target site. In addition, it possesses an end-directed nuclease activity and preferentially cuts ~3 nt from the 3’ terminus. This leads to a very complicated pattern of DNA cleavage. Bioinformatics and mutational analysis revealed that the BpuJI C-domain harbours a PD (D/E)XK active site and is structurally related to archaeal Holliday junction resolvases. The crystal structure of the BpuJI N-domain bound to cognate DNA was solved at 1.3 Å resolution. It revealed two winged-helix subdomains, D1 and D2. The recognition of the target sequence is achieved the amino acid residues located on both the HTH motifs and an N-terminal arm. The BpuJI DNA recognition domain is most similar to the nicking endonuclease Nt.BspD6I. The modelling suggests that Nt.BspD6I could share the specificity-determining regions with BpuJI.
|
47 |
Structural and functional studies of the restriction endonuclease BpuJI / Restrikcijos endonukleazės BpuJI struktūriniai ir ir funkciniai tyrimaiSukackaitė, Rasa 15 December 2009 (has links)
Type II restriction endonucleases recognize specific DNA sequences and cleave DNA at fixed positions within or close to this sequence. BpuJI recognizes the 5’-CCCGT sequence, but in contrast to other enzymes its cleavage site is very variable. This study shows that BpuJI is a dimer in solution and consists of two separate domains. The N-domain binds to the target sequence as a monomer, while the C-domain is responsible for nuclease activity and dimerization. The nuclease activity is repressed in the apo-enzyme and becomes activated upon specific DNA binding by the N-domains. The activated C-domain cleaves DNA near the target site. In addition, it possesses an end-directed nuclease activity and preferentially cuts ~3 nt from the 3’ terminus. This leads to a very complicated pattern of DNA cleavage. Bioinformatics and mutational analysis revealed that the BpuJI C-domain harbours a PD (D/E)XK active site and is structurally related to archaeal Holliday junction resolvases. The crystal structure of the BpuJI N-domain bound to cognate DNA was solved at 1.3 Å resolution. It revealed two winged-helix subdomains, D1 and D2. The recognition of the target sequence is achieved the amino acid residues located on both the HTH motifs and an N-terminal arm. The BpuJI DNA recognition domain is most similar to the nicking endonuclease Nt.BspD6I. The modelling suggests that Nt.BspD6I could share the specificity-determining regions with BpuJI. / II tipo restrikcijos endonukleazės atpažįsta specifines DNR sekas ir kerpa DNR šiose sekose arba šalia jų. BpuJI, atpažįstanti 5’-CCCGT seką, skiriasi nuo kitų fermentų tuo, kad jos kirpimo vieta yra labai variabili. Čia parodoma, kad BpuJI yra dimeras, sudarytas iš dviejų monomerų, kurie turi po du atskirus domenus. BpuJI N domenas atpažįsta taikinį kaip monomeras, o C-domenas pasižymi nukleaziniu aktyvumu ir dimerizuojasi. Apo-fermento nukleazinis aktyvumas yra nuslopintas. N-domenams atpažinus taikinį, aktyvuojamas C-domenas, kuris perkerpa DNR šalia taikinio. Be to, aktyvuotas C-domenas yra nespecifinė nukleazė, linkusi nukirpti ~3 nt nuo buko dvigrandės DNR galo. Taigi, BpuJI DNR karpymo pobūdis yra labai sudėtingas. Bioinformatinė analizė ir kryptinga mutagenezė parodė, kad BpuJI C-domenas turi PD-(D/E)XK struktūrinę sanklodą ir yra panašus į archėjų Holidėjaus jungtis karpančias nukleazes. Išsprendus 1,3 Å skiriamosios gebos BpuJI N-domeno/DNR komplekso erdvinė struktūrą, paaiškėjo, kad šį domeną sudaro du „sparnuotą“ spiralė-linkis-spiralė motyvą turintys subdomenai. BpuJI taikinį atpažįsta aminorūgštys, esančios N-rankoje ir abiejų spiralė-linkis-spiralė motyvų atpažinimo spiralėse. BpuJI N-domenas yra labiausiai panašus į Nt.BspD6I nukleazę, kerpančią vieną DNR grandinę. Nt.BspD6I/DNR komplekso struktūros modelis rodo, kad Nt.BspD6I ir BpuJI taikinį atpažįstantys struktūriniai elementai yra panašūs.
|
48 |
Lietuvos Respublikos Seimo politinė ir organizacinė struktūra 1992 m. spalio 25 d. Konstitucijoje / Political and Organizational Structure of the Seimas of the Republic of Lithuania in the Constitution of the 25th of October, 1992Gaščenko, Jevgenijus 24 February 2010 (has links)
Šiame magistro baigiamajame darbe, remiantis Lietuvos Respublikos Konstitucinio Teismo jurispurdencija, nagrinėjama Lietuvos Respublikos Konstitucijoje, Seimo statute ir kituose įstatymuose įtvirtinta Seimo įgaliojimų apimtis ir principai pačiam nusistatyti savo struktūrą ir darbo tvarką; atskleidžiama Seimo struktūros samprata pagal 1992 m. spalio 25 d. Lietuvos Respublikos Konstituciją; analizuojama konstitucinės formuluotės, kad Seimo statutas turi įstatymo galią, jos samprata ir turinys; nagrinėjamas Seimo politinių ir organizacinių struktūrinių vienetų teisinis statusas ir funkcionavimo teisiniai aspektai bei su tuo susijusios praktikoje kylančios teisinės problemos.
Pirmoje šio darbo dalyje yra aptariami svarbesni Lietuvos Respublikos 1918–1940 metų konstituciniai parlamento raidos ir organizavimo teisiniai aspektai. Kalbama apie Lietuvos Valstybės Tarybą (laikinąją Lietuvos parlamentinę instituciją), Steigiamojo Seimo bei pirmųjų Lietuvos Respublikos Seimų raidą ir organizacinės struktūros teisinius aspektus. Ne mažiau svarbus Lietuvos parlamentarizmo istorijoje yra ir 1990–1992 metų Lietuvos Respublikos Aukščiausiosios Tarybos-Atkuriamojo Seimo laikotarpis, todėl šiame darbe taip pat aptariami ir šios išskirtinės parlamentinės institucijos statuso ir struktūros organizavimo teisiniai aspektai.
Nagrinėjant dabartinę Seimo struktūrą, nemažai dėmesio skiriama ir istorinei Seimo struktūros patirčiai, analizuojama ne tik šiuo metu galiojanti Lietuvos Respublikos... [toliau žr. visą tekstą] / In this master's thesis on the basis of the Jurisprudence of the Constitutional Court of the Republic of Lithuania, there is considered the extent of Parliament‘s authority legitimated in the Constitution of the Republic of Lithuania, the Seimas‘ Statute and other laws and the code to set its own structure and procedure. Here is also discovered the concept of Seimas structure in accordance with the Constitution of the Republic of Lithuania of the 25th of October, 1992. Here are analyzed the constitutional formulation that the Seimas’ Statute has a force of the law; as well as the concept and content; there is analyzed the legal status and functioning of the legal aspects and the related legal problems arising in practice.
At the first part of this work there are discussed the most important aspects of development and organizational law aspects in the Republic of Lithuania during the period of the year 1918–1940. This is the Council of the State of Lithuania (provisional Lithuanian parliamentary authority), the evolution of Constituent Assembly and the first Lithuanian Parliaments and the legal aspects of their organizational structure. In the history of Lithuanian parliamentary there is no less important the period of the year 1990–1992, the Supreme Council and the Reconstituent Seimas, so in this work there is also discussed the unique status of the parliamentary institution and the legal aspects of the organization of the structure.
Researching the current structure of the... [to full text]
|
49 |
Išorinių veiksnių struktūrinis poveikis posovietinių režimų transformacijai: Ukrainos ir Gruzijos atvejai / Structural Influence of External Factors on the Transformation of Post-soviet Regimes: Cases of Ukraine and GeorgiaJonavičius, Laurynas 25 February 2010 (has links)
Pateikiamoje disertacijoje nagrinėjamas posovietinių režimų transformacijos procesas ir siekiama atsakyti į klausimą, kodėl „spalvotąsias revoliucijas“ patyrusios šalys – Gruzija ir Ukraina – nedemonstruoja tos pažangos demokratijos, įstatymo viršenybės ir žmogaus teisių srityse, kokios iš jų buvo tikimasi. Nagrinėjant šią problemą pasitelkiama struktūrinė teorinė prieiga, kuri leidžia įtraukti tiek vidinių ir išorinių, tiek idėjinių ir materialių veiksnių analizę. Disertacijoje ginamas teiginys, kad pagrindinė posovietinių režimų transformacijos kliūtis yra persidengiantis išorinių veikėjų skatinamos struktūrinės aplinkos poveikis. Disertacijoje teigiama, kad veikdami skirtingoje struktūrinėje aplinkoje, kurią sudaro skirtingo turinio tapatybinė, institucinė ir materialinė dimensijos, Rusijos ir Europos veikėjai posovietinėje erdvėje sukuria „struktūrų persidengimo“ fenomeną. Dėl to neįmanoma įtvirtinti stabilios ir vidujai suderintos „tvarkos“, o tai lemia nuolatinį neapibrėžtumą, stabdantį politinių režimų stabilizaciją posovietinėje erdvėje. Ukraina ir Gruzija materialine prasme (ekonomiškai, energetiškai) yra stipriai priklausomos tiek nuo Rusijos, tiek nuo Europos. Jos abi taip pat veikia pagal rusiškai struktūrinei aplinkai būdingus elgesio modelius, tačiau susiduria su kolektyvinės tapatybės (bendros su Rusija) įtvirtinimo problemomis. Visų trijų veiksnių santykis (prieštaravimas) apriboja režimo transformacijos, kuris prasidėjo su „spalvotosiomis revoliucijomis“... [toliau žr. visą tekstą] / The problem of post-soviet political regimes’ transformation is analysed in the present dissertation. Ukraine and Georgia are chosen as the case studies. Structural theoretical approach, developed in the dissertation allows the inclusion of material and ideational as well as internal and external factors into the analysis if regime transformation. It as argued that the main obstacle in the process is the intersecting influence of structural milieu promoted by different external actors. The argument is based on the presumption that Russian and European actors, which operate in different structural milieu, comprised of identity, institutions and material basis, create the phenomenon of intersecting structures. It is the main reason and obstacle for the establishment of consistent and stable “order” in post-soviet space. Ukraine and Georgia, being materially dependent both on Russia and Ukraine at the same time do not have stable collective identities and clearly institutionalized and compatible formal and informal “rules of the game”. Meanwhile, Russian and European actors promote different structural patterns of interaction therefore promoting instability and hampering regime transformation. The dissertation provides with a comprehensive analysis of Russia’s and Europe’s structural features and their impact on agents’ behaviour. Georgian and Ukrainian structural milieu of operation is also conducted. Finally, prospects for establishment of Russian and European structural... [to full text]
|
50 |
Mokyklų valdymo struktūrų tobulinimas organizacijų kaitos kontekste / Improvement of school management structure in the context of organization changeBudinienė, Lina 28 September 2010 (has links)
Magistro darbe išanalizuotos organizacijų transformavimo koncepcijos, valdymo struktūrų vystymo, projektavimo procesai ir adaptuoti švietimo įstaigai. Darbe atskleisti pagrindiniai mokyklų struktūrų tobulinimo programos diegimo ypatumai išorinėje ir vidinėje Šiaulių Didždvario gimnazijos, kaip gerosios patirties pavyzdžio, aplinkoje. Tyrimo tikslui pasiekti duomenys analizuojami dviem metodais: kiekybiniu (statistinių duomenų analizė) ir kokybiniu (interviu būdu surinktų duomenų analizė). Tyrime dalyvavo 10 gimnazijos specialistų – ekspertų; programos rezultatų analizei panaudoti 2432 mokyklos dokumentai. Tyrimo ataskaitoje patvirtinama, kad mokyklos valdymo struktūros vystymas tobulina organizavimo funkcijos įgyvendinimo procesą įstaigoje. Diagnozavus pasirengimo programos įgyvendinimui eksperimentinėse mokyklose problemas, išanalizavus pagrindinius programos diegimo ypatumus išorinėje ir vidinėje švietimo organizacijos aplinkoje, remiantis mokyklų ekspertų nuomonėmis pateiktas mokyklos struktūros kaitos valdymo modelis, kuris gali būti taikomas ir kitose šalies mokyklose valymo struktūrų kaitos procesui įgyvendinti. / This Master‘s work presents analysis of organization transformation conceptions, management structure development, the process of designing. All these theoretical aspects were adaptated to educational institution. In this work the key aspects of implementation of school structure improvement program in the external and internal environment of an educational Šiauliai Didždvaris gymnasium, in case of sample of good experience, are provided. In order to achieve the aim, data has been analyzed in two methods: quantitative analysis (analysis of statistical data) and qualitative analysis (analysis of interview data). Ten experts of gymnasium participated in the research; 2432 school documents were The findings of the research confirm the need to develop the school management structure, which improve the implementation process of school organization function. Having identified the preparation problems of the program implementation in experimental schools, having analyzed the key features of the program implementation in the external and internal environment of an educational institution, referring to school experts opinions it becomes possible to design the change management model of school organizational structure. This model is suitable for applying in implementation and monitoring of the changing process in all schools throughout the country has not been realized.
|
Page generated in 0.0423 seconds