Spelling suggestions: "subject:"etnisk segregation"" "subject:"estnisk segregation""
1 |
Socialisation i förortens skolor : Pedagogers erfarenheter kring arbetet med elever på skolor i socioekonomiskt och etniskt segregerade områden / Socialization in suburban schools : Educators experiences of working with pupils at schools in socioeconomically and ethnically segregated neighbourhoods.Götesson, Rickard, Frostfeldt, Nils January 2016 (has links)
Syftet med studien var att belysa pedagogers upplevelser av hur man på skolor i socioekonomiskt och etniskt segregerade områden arbetar för att få alla elever att klara kunskapsmålen, liksom vad som anses vara de största utmaningarna. Sex stycken semistrukturerade intervjuer har genomförts på två olika skolor i socioekonomiskt och etniskt segregerade områden. Studien är kvalitativ och intervjuerna har tolkats utifrån en hermeneutisk forskningstradition. Två teoretiska utgångspunkter har legat till grund för analysen: Socialisation samt utveckling och lärande. Resultatet visar att skolorna arbetar mycket individanpassat med de mest utsatta eleverna och att de genom olika insatser strävar mot en god skolmiljö, goda relationer, trygghet, få eleverna att känna sig delaktiga och bli mer intresserade av skolan. Den största utmaningen pedagogerna upplever på skolorna är språket. Den låga språkutvecklingen hos eleverna tycks snarare bero på områdesstrukturen än på en ovilja att lära sig. Skolorna lägger därför mycket resurser på svenska som andraspråkslärare och studievägledare.
|
2 |
Bristande mångkultur i en svensk friskola : Möjliga påverkansfaktorer till etnisk skolsegregationWallin Börjesson, Josefin January 2014 (has links)
Syftet med uppsatsen är att undersöka möjliga påverkansfaktorer till varför en mindre friskola ärunderrepresenterad av elever med utländsk bakgrund. För att uppnå syftet ställs tvåfrågeställningar; (1) Vilka förklaringar ger elever med utländsk bakgrund som inte studerar påskolan till varför de inte valt att studera vid skolan? (2) Vilka förklaringar ger elever med utländskbakgrund som studerar på skolan till varför de har valt att studera vid skolan?För att svara på dessa frågor genomförs dels en litteraturstudie, dels en mindre kvantitativenkätundersökning samt en mindre kvalitativ intervjuundersökning. I litteraturstudien går jagigenom olika påverkansfaktorer till den idag påfallande ökande etniska skolsegregationen samtden teori som ligger till grund för analysen av mina två mindre studier.Resultatet visar att det inte finns något entydigt sätt att förklara friskolans brisande mångkultur.Utifrån litteraturstudien samt uppsatsens två mindre studier konstaterar jag att det åtminstonefinns tre påverkansfaktorer till skolans bristande mångkultur. (I) Staden har en påfallande etniskboendesegregation, som påverkar skolornas elevsammansättning, (II) Kompisrelationer är viktigaför skolungdomar vid deras skolval och (III) Skolans information är bristfällig, både om självaskolvalet och om skolans arbetssätt. Resultatanalysen visar också fler faktorer som i mindre gradän de tre nämnda sannolikt påverkar friskolans elevsammansättning.
|
3 |
Boendesegregation i Geneta : En kvalitativ studie kring upplevelser av att bo i ett område med benämningen ”särskilt utsatt”Löfgren, Anna January 2022 (has links)
Segregation är ett rumsligt begrepp. Utifrån detta handlar denna uppsats om hur segregationen i Södertälje kan appliceras på Geneta. Geneta har av Polismyndigheten fått benämningen som ”ett särskilt utsatt område”. Den tidigare forskningen som gjorts kring segregation är främst baserad på kvantitativa metoder. Jag ämnar i denna uppsats därav, med kvalitativa metoder angripa mitt ämne. Jag har valt en kvalitativt intervjubaserad empiriinsamling med fokus på att undersöka hur boende själva upplever sitt grannskap. Det har visats att samtliga boende inte instämmer med medias syn av området och tycker att polisens klassificering är felaktig. Detta är ett resultat som endast kunnat nås via just, kvalitativa metoder. Intervjuerna identifierar tre huvudteman dessa var; En jämförelse med att bo i två socioekonomiskt segregerade bostadsområden. Det finns barriärer i form av preferenser att tala ett visst språk och rasism som kan upplevas som hinder i vardagen utanför Södertälje och att det fanns en variation kring inom Geneta då de olika bostadsformerna i området kan beaktas positivt eller negativt beroende på dess socioekonomiska status.
|
4 |
Barns uppfattningar om sina livsvillkor utifrån ett etnicitetsperspektivSejdija, Bionda, Rahmani, Liridona January 2013 (has links)
Syftet med vår studie är att undersöka vilka uppfattningar barn i årskurs två har om sina livschanser utifrån ett etnicitetsperspektiv. Vi vill undersöka vad barn har för tankar om sitt framtida yrkesval. Vi vill även ta reda på om deras etniska bakgrund har någon påverkan för skapandet av deras uppfattningar kring deras framtid och livschanser. Undersökningen kommer att göras i två olika stadsdelar i en etniskt segregerad storstad. Vi har genomfört kvalitativa intervjuer i form av fokusgruppsintervjuer. Intervjuerna bestod av fem barn i varje grupp, en grupp i varje skola. Frågeställningarna vi har utgått ifrån är:Vad har barn för tankar om sina framtida yrkesval? Är etnicitet en viktig faktor i barns tankar kring framtida yrkesval?Anser barn att de har bättre eller sämre livschanser beroende på den etniska bakgrunden?Resultatet av intervjuerna visar att barnen i de två olika skolorna inte påverkades av deras etniska bakgrund angående sina tankar kring deras framtida yrkesval. Resultatet visar att ett starkt samband mellan den sociala miljön och barnens fritidsintressen påverkade barnens tankar kring framtiden.
|
5 |
Dömd till stigmatisering och segregation? : En textanalytisk studie om etnisk skolsegregation i Sverige som synliggör internaliserade etniska stereotyperVan, Le Wa January 2019 (has links)
This study aims to investigate if and how the Swedish Government represents ethnic stereotypes in an official discourse about how segregation in school will be reduced and prevented. Thus the material that I will analyse is the Swedish government's most recently delivered policy document, where solutions to reduce and prevent in school segregation from year 2018 until 2028 are explicitly proposed. The methodology that is adopted in this study is qualitative text analysis. Hence I will use pre-defined analytical tools to investigate how segregation is represented and also what norms are conveyed. Throughout the text analysis I will use previous research and theory about what ethnic stereotypes are to identify if and how ethnic stereotypes occur in the document. The results of the analysis is that a socioeconomic perspective dominates the discourse. Simultaneously traces of ethnic stereotypes also occur. The conclusion of this study is that although there is an explicit will to counter segregation in the Swedish government's official discourse, still traces of ethnic stereotypes occur in the policy document. Hence even in the case of the Swedish Social Democratic government implicit expressions of ethnic stereotypes occur, which might indicate the width of institutionalised ethnic stereotypes in society.
|
6 |
Social segregations påverkan på elevers skolgång och resultatKarlsson, Emma, Karlsson, Hanna January 2018 (has links)
I Sverige satsas det på integration genom att alla ska få möjligheter till samma utbildning och därigenom tillgång till arbetsmarknaden. Trots detta råder det i Sverige hög grad av segregation. Syftet med denna uppsats har därför varit att sammanställa och undersöka litteratur kring hur social segregation påverkar elevers skolgång och resultat, där vi även studerat hur bostadssegregation och etnisk segregation samverkar och skapar social segregation. Det var även viktigt att undersöka hur elevers bakgrund och socioekonomiska förutsättningar påverkar deras skolgång och lärande. Detta gjordes i relation till hur olika sorters segregation skapar olika förutsättningar för individer. Denna undersökning är viktig då grundskolan har en viktig roll i att fostra elever till att leva i ett mångkulturellt samhälle där alla ska vara lika mycket värda och ha rätt till samma möjligheter. Därför ska grundskolan fostra eleverna så att alla anser sig ha samma möjlighet till högre utbildning. Eleverna ska även lära sig att respektera andra samt få förståelse för alla individer, oavsett bakgrund. Denna fostran ska även motverka segregation. I vår litteraturstudie har vi använt oss av avhandlingar som tar upp olika relevanta faktorer för vår uppsats. Vi har även använt oss av artiklar samt statistik från Skolverket för att få konkreta resultat där olika faktorer visas påverka elevers skolgång. Vi sammanställde sedan det material vi hittat för att kunna dra slutsatser. Kritiska perspektiv var även en viktig del i vår uppsats, dessa använde vi som hjälpmedel i analysen för att framföra och synliggöra olika perspektiv på segregationsproblemet. I analysen ställde vi dessa olika perspektiv och synsätt mot varandra för att kunna komma fram till slutsatser. En slutsats vi kom fram till utifrån analysen är att etnisk segregation samt bostadssegregation samverkar och skapar social segregation. Ytterligare en huvudsaklig slutsats är att elevers skolgång och resultat påverkas av social segregation samt av deras bakgrund och socioekonomiska förutsättningar. Alla påverkas av social segregation men de som påverkas mest är de elever som går i lågklassiga skolor.
|
7 |
Den segregerade tilliten : - en studie om ungdomars tillit till offentliga institutioner i Stockholmsförorten Tensta / The segregated trust : - a study of youth`s trust towards public institutions in a Stockholm suburbMusovic, Mia, Välikoski, Magda January 2010 (has links)
No description available.
|
8 |
Den segregerade tilliten : - en studie om ungdomars tillit till offentliga institutioner i Stockholmsförorten Tensta / The segregated trust : - a study of youth`s trust towards public institutions in a Stockholm suburbMusovic, Mia, Välikoski, Magda January 2010 (has links)
No description available.
|
9 |
Boendesegregation och fysisk planering : En fallstudie om tankesätt och planering mot boendesegregationMårtensson, Felix January 2020 (has links)
Boendesegregationsfrågan har under de senaste årtiondena blivit mer och mer uppmärksammad i den kommunala planeringen. Personer med olika bakgrund och attribut bor allt mer segregerat, där den geografiska uppdelningen debatteras för att innebära social exkludering och utsatthet. Det har därmed riktats fysiska åtgärder mot utsatta områden med syfte att motverka boendesegregation och dess negativa effekter. Hanterandet av boendesegregation har av den anledningen också fått möta mycket kritik, då kommuner tenderar att se boendesegregation som en effekt av den fysiska strukturens utformning, medan kritiker menar på att boendesegregation snarare grundas i andra sociala bakomliggande faktorer. Denna studie har därmed undersökt och redogjort för hur kommuner hanterar boendesegregation i sin kommunala planering, och vilka bakomliggande resonemang som förekommer mellan planerare. I studien framgår det att de undersökta kommunerna visar stor tilltro till fysiska åtgärder som att blanda upplåtelseformer, skapa mötesplatser och skapa bättre fysiska kopplingar mellan boendeområden, och att dessa åtgärder vidare förväntas ha en motverkande effekt på boendesegregation. Studien visar därtill att boendesegregation hanteras utefter institutionaliserade och stigberoende tankefigurer om att problemet till stor del ligger i den fysiska miljön och en föreställning om att det går att påverka sociala strukturer med förändringar i den fysiska miljön.
|
10 |
Mer än bara fotboll : En etnografisk studie av fotbollens samhällsnytta: när idrott förväntas agera och lösa sociala utmaningar i en segregerad storstad / More than just football : An ethnographic study of the societal benefits of football: when sport is expected to act and solve social challenges in a segregated cityÖström, Niklas January 2022 (has links)
This master’s thesis in ethnology aim to enlighten the driving forces behind why a local football club, in a segregated residential area, outside of Stockholm in Sweden, chooses to develop its association in a more social direction. This is a cultural study of why football, as a cultural phenomenon, is expected to be able to solve social problems, and more generally how is sport considered a tool and a solution to social problems? Why is football expected to be able to solve segregation in a socio-economically vulnerable areas, of those who lead the sports activities? The empirical material of this essay has been collected through oral interviews from leaders of the association and government officials. Material from the association's development documents, state active board members from the association, government documents, and news articles have also been analyzed. By using the Political Discourse Theory by Ernesto Laclau and Chantal Mouffe (2008 [1985]), the situations for how the sports activities have been designed can be seen as made in relation to the general hegemonic discourse on the social benefits of sport. It is also possible to discover how government grants work as guidelines and point out what the sports movement should perform under state supervision. Logics of Critical Explanation in Social and Political Theory (2007), by Jason Glynos and David Howarth, are used in the analysis and especially their fantasmatic logic has given this study an insight into the idea or perception that football leaders have of the outside world, in this case the idea of the social benefit of sport. Which in turn can explain why they in turn invest their commitment in and attract their drive from these ideas because the conviction is about being able to change the socio-economic situation in their local area. In the end, however, it turns out that neither sport nor football alone cannot serve as the solution in the fight against child poverty, criminal activity, and segregation. Sport’s simply does not have all the characteristics required to reform, challenge, or question a social order created or even built on inequality and segregation. But this in no way takes sport into account in contexts where it can socially contribute to a community that can play a significant role for its participants in their everyday lives.
|
Page generated in 0.1354 seconds