Spelling suggestions: "subject:"kunskapsinlärning"" "subject:"kunskapsinlärningen""
1 |
Dagens skola - en elevanpassad religionsundervisning : Om lärares syn på vad som påverkar elevers kunskapsinlärning på högstadiet och gymnasiet i ämnet religion, samt dess inverkan på undervisningenEnvall, Johan January 2011 (has links)
Undersökningen visar på att lärare framhåller många faktorer som påverkar elevers kunskapsinhämtning. På högstadiet förändras eleverna i en hög utsträckning och utvecklar förmågor som de inte tidigare haft. De utvecklar sin reflektionsförmåga, abstraktionsförmåga och sin egen livserfarenhet. De kan nu förstå och sätta sig in i andras perspektiv, vilket är en viktigt för att förstå religioner och religiösa personer. Eleverna utvecklar också under högstadiet sin förmåga att relatera olika fakta med varandra och hur det påverkar varandra. Vid gymnasiet verkar eleverna ha utvecklat många av de förmågor som högstadielärarna tog hänsyn till, detta enligt lärarna själva men också enligt den progressionsdidaktiska teorin. Gymnasielärarna, men också högstadielärarna, betonar att intresset och en positiv attityd är viktigt för elevernas kunskapsinlärning. Det är viktigt för lärarna att de skapar en positiv attityd för religionsämnet. Ett sätt att skapa engagemang och intresse hos eleverna är att utgå från deras värld och vad som påverkar dem. Lärarna framhåller också vikten av att elevernas avstånd till religioner och religiösa personer minskar. Därför besöker man platser med religiös anknytning eller får besök av religiösa personer. Detta ökar förståelsen då de får uppleva religionen inifrån. Lärarna utgår ifrån elevernas förmågor, erfarenheter eller det som påverkar eleverna själva. Därför får det sägas att lärarna för en individanpassad undervisning, enligt den formella bildningsteorin.
|
2 |
Hur påverkar motoriken elevernas kunskapsinlärning? : Några utvalda lärares perspektiv på hur motoriken kan påverka elevernas inlärningsförmåga / How does the students’ motor skills knowledge learning? : Selected teachers’ perspectives on how motor skills may affect students’ learning abilityFridlund, Maja January 2016 (has links)
Syftet med undersökningen var att se hur några utvalda lärare ser på hur elevernas motorik påverkar koncentrationen, kunskapsinlärningen och agerande i sociala sammanhang. Jag ville också ta reda på om elevernas självförtroende och självbild påverkas av hur god motorik de har. Studien utgår ifrån semistrukturerade intervjuer med fem olika lärare från två olika kommuner. Samtliga lärare ser motoriken som både ett problem och en lösning till elevernas koncentration och hur de lär sig olika kunskaper. Några av lärarna har erfarenheter av att ha elever med dålig motorik och som på så sätt inte har kunnat koncentrera sig under en hel uppgift. Lärarna påpekar att det kan vara svårt att se problemet med de här eleverna och det gäller att undersöka och se hela eleverna. Lärarna kom också fram till att det är viktigt för elevernas självförtroende att lärarna pushar och vill hjälpa eleverna att utvecklas. Det är för elevernas skull lärare bör lägga ner tid att utveckla deras motoriska förmåga annars kan eleverna riskera att få ett hinder senare i livet.
|
3 |
Elevinflytande och pedagogisk planering. : Hur 3 lärare och 6 elever uppfattar elevinflytandet i den pedagogiska planeringen.Bengtsson, Ann-Charlotte, Karlsson, Malin January 2012 (has links)
Syftet med denna studien är att undersöka hur lärare och elever uppfattar elevinflytande i den pedagogiska planeringen. Det visar sig genom tidigare forskning att elevers inflytande har varit svårt att få in i skolans praxis och att mycket beror på lärarens förhållningssätt, samt vilka metoder och arbetsformer som används för att göra detta. Studien som vi genomfört med en hermeneutisk ansats och intervjuer av tre lärare och sex elever som datainsamlingsmetod visar att ett möjligt redskap för elevinflytande är den pedagogiska planeringen. Det är ett redskap som tydliggör målen, ökar elevinflytandet och stimulerar elevers motivation till ökad kunskapsinlärning.
|
4 |
Skolmiljöns betydelse för elevernas lärande : En kvalitativ studie om möblers påverkan och inverkan på elevernas kunskapsinlärning. / The importance of the school environment for pupils' learning : A qualitative study about the impact of furniture and the student’s ability to absorb knowledge.Hellman, Isabella, Henricsson, Amanda January 2019 (has links)
Syftet med denna studie är att undersöka lärares uppfattningar om samband mellan möblernas utformning och placering och elevernas kunskapsutveckling. Intervjuerna genomförs av lärare i årskurserna 1–3 som vi sammankopplar med ett sociokulturellt perspektiv. Resultatet av denna studie visade på att möbler har en stor påverkan på elevernas kunskapsinlärning samt att dess placering i klassrummet är en bidragande faktor.
|
5 |
”Rör med kroppen, det fastnar i knoppen”Rettne, Elisabeth, Tanous, Lara January 2020 (has links)
No description available.
|
6 |
Kan didaktiska val göra skillnad för pojkars kunskapsinlärning? / Can didactic choices make a difference for boys' learning of knowledgeHolmberg, Pelle, Nettrup, Niklas January 2022 (has links)
Vårt examensarbete utgår från de stora resultatskillnaderna mellan pojkar och flickor i skolan. Studien är inspirerad av Åhslund (2019) som belyser och lyfter fram framtida forskningsmöjligheter kring att kritisk granska undervisningspraktiker med syfte att utjämna dessa skillnader. Vi valde därför att studera didaktiska val som kan gynna alla i klassrummet och därigenom ge både pojkar som flickor förutsättningar till goda resultat i skolan. Studien baseras på fyra lärare, två lärare per skola, dessa två skolor är strategiskt utvalda där den ena skolan har en inriktning på kooperativt lärande. Genom en enkät, klassrumsobservationer och intervjuer undersökte vi om skolornas arbetssätt och didaktiska val kan stödja pojkars kunskapsinlärning. Vår teoretiska utgångspunkt för studien grundar sig i den didaktiska triangeln och hur man utifrån olika sätt att arbeta förhåller sig till den. Resultatet visar på att ett didaktiskt engagemang, en tydlig struktur samt att känna till elevernas styrkor och svagheter är viktiga delar för pojkars inlärning i skolan. Den pedagogiska inriktningen, kooperativt lärande har betydelse och ger lärare en struktur att förhålla sig till och ger därmed läraren ett ökat stöd i undervisningen. En grundläggande struktur finns i det kooperativa lärandet vilket stöttar pojkar i skolan men det gynnar samtidigt alla elever. Det kooperativa arbetssättet utvecklar också den sociala förmågan hos eleverna, vilket är aspekter som främjar pojkars skolgång. Vår slutsats är att ett kooperativt lärande i kombination med engagemang och en god relation med eleverna gynnar pojkars inlärning samtidigt som det inte missgynnar flickors.
|
7 |
Den formativa bedömningens betydelse för elevers kunskapsutveckling vid laborativt arbetssätt i matematikundervisningenBacker, Malin, Wesström, Anna January 2018 (has links)
Det finns forskning som visar att laborativt arbetssätt i matematik är gynnsamt för elevers kunskapsutveckling under förutsättning att läraren vägleder och stödjer eleverna framåt i arbetsprocessen genom formativ bedömning. Trots vetskapen om de positiva effekterna av laborativa inslag i matematiken visar forskning att matematikundervisningen i Sverige fortfarande kan vara väldigt beroende av matematikboken. För att problematisera detta vidare visar forskning att lärare i svenska matematikklassrum inte alltid agerar utifrån sin egen föreställning om hur undervisningen bäst bedrivs, utan gör det utifrån någon slags tradition. För att koppla detta till bedömning kan det innebära att lärarens fokus kan hamna på att notera om ett svar är rätt eller fel, snarare än på elevernas lösningsprocess. Syftet med vår empiriska undersökning är att få en förståelse för hur lärare förhåller sig till och använder sig av formativ bedömning vid laborativt arbetssätt i matematikundervisningen och hur det i sin tur påverkar elevers kunskapsutveckling, med avgränsning mot de lägre årskurserna i grundskolan. Det teoretiska ramverket vi har utgått ifrån för att analysera resultatet är det sociokulturella perspektivet och dess teoretiska begrepp. Valet av analysverktyg motiveras utifrån att vi vill undersöka hur lärare och elevers sociala samspel vid formativ bedömning bidrar till ett lärande för eleverna. Empirin till detta arbete har samlats in genom kvalitativa intervjuer med tre verksamma lärare. Intervjuerna har varit av semistrukturerad karaktär. Resultatet från vår undersökning visar att formativ bedömning används kontinuerligt i matematikundervisningen med syftet att ge eleverna återkoppling och stödja dem i deras kunskapsutveckling. Den formativa bedömningen blir särskilt tydlig vid ett laborativt arbetssätt när eleverna individuellt, i par eller i grupp får utforska och kommunicera med läraren eller sina kamrater hur de har gått tillväga för att lösa en uppgift. De intervjuade lärarna är överens om att processen fram till svaret samt kommunikationen i klassrummet är betydelsefull för elevers kunskapsutveckling och för att läraren ska kunna försäkra sig om att eleven verkligen har en relationell förståelse.
|
8 |
Spel som läromedel i matematikundervisning : en forskningsöversikt om vilka spel som rekommenderas i spelbaserad matematikundervisning / Games as Teaching Aids in Mathematics Education : Research Review on Which Games Are Recommended in Game-Based Learning in MathematicsJoelsson, Markus January 2023 (has links)
Litteraturstudiens syfte är att redogöra för vilka spel som används inom matematikdidaktisk forskning som undersöker effekterna av spelbaserat lärande på kunskapsutveckling i matematiska. Utöver att redogöra vilka spel som används analyseras även vissa egenskaper spelen i forskningen har: om de är analoga eller digitala och om de utvecklats i pedagogiskt eller i underhållande syfte. De artiklar som analyserats har tematiseras utifrån de sex kunskapsområdena i kursplanen för matematik. I resultatet presenteras varje spel (20 st) var för sig. Resultatet visar på att majoriteten av spel som används i matematikdidaktisk forskning publicerad efter 2015 är digitala och framtagna i pedagogiskt syfte. Resultatet visar på att spelbaserat lärande är ett alternativ att anamma för att variera undervisningen i matematik, dels för att stärka motivationen för eleven men också ett roligt sätt att stärka matematiska kunskaper. Endast en studie visar på att spelandets effekter på inlärning är sämre än en ordinarie arbetsmetod med papper och penna. Studien kan, för lärare, ses som en inspirationskälla till att hitta olika spel kopplade till matematik samt ge en bild av vilka faktorer lärare bör överväga vid implementering av spelbaserat lärande i sin undervisning. / The purpose of the literature study is to elucidate the games used in mathematics education research that investigate the effects of game-based learning on knowledge development in mathematics. In addition to describing the games used, certain characteristics of the games in the research are also analyzed, such as whether they are analog or digital and whether they have been developed for educational or entertainment purposes. The analyzed articles have been thematically categorized based on the six knowledge areas in the mathematics curriculum. In the results, each game (20 in total) is presented individually. The results indicate that the majority of games used in mathematics education research published after 2015 are digital and developed for educational purposes. The findings demonstrate that game-based learning is an alternative to consider in order to diversify mathematics instruction, not only to enhance student motivation but also as a fun way to reinforce mathematical skills. Only one study indicates that the effects of gaming on learning are inferior to conventional paper-and-pencil methods. The study can serve as an inspiration for teachers to discover different games related to mathematics and provide insight into the factors that teachers should consider when implementing game-based learning in their instruction.
|
9 |
Ska det engelska språket implementeras i den svenska förskolan? / Should the English language be introduced in the Swedish preschool?Roslund, Elina January 2015 (has links)
Syftet med den här uppsatsen är att visa olika perspektiv och åsikter om att implementera det engelska språket i den svenska förskolan. För att kunna besvara syftet kommer arbetet att ligga till grund med bland annat följande frågeställningar: "Vad anser pedagogerna på förskolan om att implementera engelska språket i den svenska förskolan? Anser vårdnadshavarna att det engelska språket ska införas i den svenska förskolan? Vilka uppfattningar har pedagogisk personal i förskolan om estetisk läroprocess?". Ett tidigare experiment om ämnesintegration mellan engelska och estetisk läroprocess ligger till grund för denna uppsats. Metoderna som användes för att uppnå syftet är kvalitativ (intervjuer) samt kvantitativ forskningsmetod (enkäter). Intervjupersonerna anser att det engelska språket skall införas i den svenska förskolan, men att endast baskunskaperna ska läras ut, såsom färger, siffror och namn på frukter exempelvis. Resultatet av enkäterna visar på att 70% (exklusive bortfall på 25% och 5% svarade nej) av de tillfrågade vårdnadshavarna vill att det engelska språket ska implementeras i den svenska förskolan. Både tidigare forskning, förskollärarna samt mitt tidigare experiment påvisar att estetisk läroprocess är en lämplig och användbar metod att använda vid implementering av ett nytt språk i den svenska förskolan.
|
10 |
Samhällskunskapsundervisning i spåren av ChatGPT : En analys av möjliga användningsområden för ChatGPT och dess konsekvenser för lärande.Sándor, Dominik January 2023 (has links)
The aim of this study is to contribute to the existing but limited research on the use of ChatGPT within educational contexts. Furthermore the study investigates how ChatGPT can be used in schools, focusing mainly on the Swedish upper secondary school. This paper also examines how the usage of ChatGPT affects learning and education, with regards to replicative, applicative, associative and interpretative learning. In a broader aspect, this study also discusses what learning and knowledge means within a new world of AI, chatbots and education that have become highly digitalized. This paper categorizes previous research to collect and identify where ChatGPT is used. In addition to categorizing contemporary research, this study also analyzes four questions assigned to ChatGPT from the above mentioned criterias. The questions chosen were based on the curriculum by Skolverket for Samhällskunskap 1b, 2 and 3. In order to evaluate the reliability of the answers produced by ChatGPT, other research and subject books were used. The answers were seemingly correct and also indifferent to ideology in these particular cases. In summary, ChatGPT can be used in various ways to strengthen and aid pupils in the search for replicative and applicative knowledge. However, as this study finds in accordance with previous research, ChatGPT is not suitable to strengthen pupils skills regarding associative and interpretative learning. In these two categories, additional techniques and/or methods implemented by teachers are required to further the development of pupils.
|
Page generated in 0.0757 seconds