Spelling suggestions: "subject:"desvenska."" "subject:"32svenska.""
1591 |
Känner ni Job, Rut, Rakel och Lea? : en studie om gymnasielärares syn på de bibliska berättelserna och texterna i svenskundervisningen / Do you know Job, Ruth, Rachel and Leah? : A study about comprehensive teacher´s preception of the Biblical stories and texts in the teaching of SwedishAndersson, Petra, Wilson, Madeleine January 2008 (has links)
<p>The main aim of this essay is to examine how the Swedish comprehensive teachers reflect on and work with the Biblical stories and texts in their teaching. The research questions are; how are the Swedish teachers working with the Biblical stories and texts; what sort of stories do they choose and why; what kinds of emphasis do they put on the stories and texts and how do they perceive them. We have performed a qualitative study and the results show that Biblical stories and texts receive limited attention in the classrooms. The study shows that this is due to a number of factors such as lack of time, ignorance, and lack of knowledge regarding the issues. It also shows that the Swedish teachers rely on the teachers of religious studies to bring up the subject and that they are afraid they might offend some of their students. Paradoxically, the essay also shows that all teachers believe the study of Biblical stories and texts play an important role in improving the students understanding of literature in general.</p> / <p>Syftet med vår studie är att undersöka hur svensklärarna i gymnasieskolorna tänker kring- och arbetar med de bibliska berättelserna och texterna i undervisningen, för att vi sedan ska kunna få en bild av hur det ser ut i dagsläget. Våra frågeställningar är, hur arbetar svensklärarna med de bibliska berättelserna och texterna, vad för sorts berättelser tar de upp, varför just dessa, hur stor plats i svenskundervisningen får de bibliska berättelserna, samt hur lärarna ser på dessa berättelser och texters relevans i undervisningen. Vi har gjort en kvalitativ undersökning, där resultatet visar att dessa berättelser och texter får en mycket liten plats i klassrummen. Det har framkommit att detta delvis beror på tidsbrist, ointresse och att de inte har tillräckligt med kunskap om de bibliska berättelserna överlag. Lärarna förlitar sig även på att religionsläraren ska beröra ämnet, samt visades en rädsla hos alla de tillfrågade lärarna att de var rädda för att kränka någon elev. Det framkom även att samtliga lärare har en paradoxal inställning till de bibliska berättelserna och texternas relevans i svenskundervisningen, då de trots allt ansåg att dessa var av stort värde för elevernas förståelse av litteratur.</p>
|
1592 |
Hem- och konsumentkunskap som stödämneÅkesson, Lena January 2008 (has links)
<p>Domestic science is an interdisciplinary subject. Furthermore domestic science is a combination of theory and practice. The basic competence, a recommendation from ‘The Swedish School Institution’ (Skolverket), is to enter the secondary school with minimum grade G, (godkänd) in the basic themes: Swedish, English and Mathematic. Today there are many pupils finishing their secondary school without grade in one or more basic themes; Swedish, English and Mathematic. The aim of this essay is to show if domestic science could be used as a complement to the basic themes which are suppose to help the pupils to get grades in the basic themes of Swedish, English and Mathematics. A question in the essay is; is it possible to combine theory and practice? The theoretical frame of this essay is constituted by the pedagogies of activities and work. The sources for research of this essay have been the course plan of ‘The Swedish School Institution’ (Skolverket). Comparisons have been made between the basic grades; domestic science and basic themes of Swedish, English and Mathematics. The results indicate that there is a possibility to build bridges between the basic themes and domestic science. Through the use of pedagogies of activities and work, letting the experience fortify knowledge and showing the connection between knowledge and action, will present new ways to inspire the curiosity and creativity of the pupils. </p> / <p>Hem- och konsumentkunskap är ett tvärvetenskapligt ämne, här kombineras teori och praktik i ett ämne. Många beröringspunkter bör finnas till andra skolämnen. Grundbehörigheten till gymnasiet är att ha godkänt i kärnämnena; svenska, matematik och engelska. Många ungdomar som slutar nian saknar betyg i ett eller flera kärnämnen. Går det att använda hemkunskapen som ett stödämne till kärnämnena? Syftet med denna uppsats är att se hur hem- och konsumentkunskapen kan användas som stödämne i skolans undervisning för kärnämnena, svenska, matematik och engelska. Den teoretiska ramen utgörs av aktivitets- och arbetspedagogik. Materialet har varit bl a Skolverkets kursplaner. Jämförelser har gjorts mellan uppnåendemålen i svenska, engelska och matematik med utgångspunkt i hem- och konsumentkunskap. Resultatet visar att det finns många utgångspunkter där det går att bygga broar mellan kärnämnena och hem- och konsumentkunskapen. Genom att använda aktivitets-och arbetspedagogik och låta upplevelsen befästa kunskapen och visa sambanden mellan kunskap och handling prövas nya vägar att nå elevernas inneboende nyfikenhet och kreativitet. </p>
|
1593 |
Palme och Sverige mellan öst och väst : En studie i framställningen av Sverige och Olof Palme i väst- respektive östtysk press i förhållande till systemkonkurrensen i det delade Tyskland 1983/1984 / Palme and Sweden between east and west : A study on how Sweden and Olof Palme was depicted in east- and westgerman press in relation to the ideological competition in the divided Germany 1983/1984Önnestrand, Björn January 2008 (has links)
<p>De tyska medierna visade både i öst och väst ett stort intresse för Olof Palme, Sverige och den svenska välfärdsstaten. Under det s.k. andra kalla kriget i början av 1980-talet beskylldes Palmes regering för att agera alltför undfallande gentemot det kommunistiska östblocket. Kritiken uttrycktes både inom och utanför Sveriges gränser och var särskilt utbredd i västtysk press, där samtidigt en uppmärksammad diskussion fördes som tycktes gå ut på att skrotförklara den svenska modellen: Sverige framställdes som ett totalitärt, överbyråkratiskt, anti-demokratiskt kontrollsamhälle i en debatt som till stor del anknöt till det mytomspunna året 1984 och George Orwells socialistiska skräckstatsvision i framtidsromanen med samma namn. Debatten kulminerade med några artiklar i västtyska Der Spiegel 1983, där det svenska socialväsendet liknades vid ett ”Barn-gulag” (”Kinder-gulag”). De tydligt negativa tendenserna i den västtyska pressen tyder på ett behov av opinionsskapande i en tid då Olof Palmes fredspolitiska insatser kunde uppfattas som ett hot mot väst. I den västtyska bilden av Sverige blir det sammantagna intrycket att Sverige ideologiskt befinner sig närmare öst än väst. Den inhemska bilden av ett ”DDR-Sverige” eller ett ”Big-brother-Sverige” var således inte bara ett uttryck för oskyldaktig svensk missbelåtenhet: den anammades och vidareutvecklades av västtyska tidningar och kom att fylla en viktig funktion i systemkonkurrensen mellan öst och väst. Olof Palmes officiella besök i DDR 1984 och mötet med Erich Honecker alstrade däremot enbart positiv publicitet i den östtyska pressen. Palme betraktades som fredshjälte och Sverige som en fredlig industriarbetarstat – helt klart tillgångar för DDR:s utrikespolitiska strävanden i den ideologiska konkurrensen, vilket talar för att den västtyska ”kampanjen” mot Sverige i slutändan faktiskt var framgångsrik.</p>
|
1594 |
Den ungerska minoriteten i Transsylvanien under Ceausescus regim 1980-1989 : Sveriges syn och mediernas rapporteringarAliu, Altana January 2005 (has links)
No description available.
|
1595 |
Vad avgör vem som läser svenska som andraspråk? : En studie av de bakomliggande faktorerna i urvalsprocessen för vilka elever som läser svenska som andraspråk på grundskolan. / What desides if a student read svenska som andraspråk?Persson, Oskar January 2009 (has links)
<p>The purpose with this essay is to study how students in elementary school are placed within the subject called “svenska som andrasspråk”, or SVA. SVA is a subject specially designed to deal with the complications that students with a different native language encounter when trying to learn Swedish. National school documents state that a student is to be offered SVA if he or she has a different native language than Swedish and if the headmaster decides it’s “needed”. In this work I focus on the different factors which are involved in the headmasters decision whether a student should be in a SVA-class or a normal Swedish class. The four factors I especially focus on is: </p><ul><li>The headmaster’s own opinion about SVA</li><li>The students skill and knowledge of Swedish</li><li>The students and their parents opinion on SVA</li><li>What the official national documents on the subject say</li></ul><p>The method which is used in this essay is a combination of an analysis of the national school documents and interviews made with three elementary school headmasters in Stockholm. In the interviews I have used an interview method described in Birgitta Kullbergs <em>Etnografi i klassrummet. </em>In short this means that rather than using a couple of strict questions I have tried to approach the subject with broad and open questions.</p><p>The result of the study is that the decision process in which the students that are entitled to SVA are placed within one of the two subjects varies a great deal between the schools. The two factors that seem most important is the headmasters own opinion on SVA, and the students and parents opinion. It can be questioned whether SVA in it’s current form really serves the purposes it was created to serve. </p><p> </p>
|
1596 |
<em>Han</em>, <em>denne</em> och <em>han eller hon</em> : Om generiska pronomen i juridisk myndighetstextLundbäck, Lotta January 2009 (has links)
<p>In this paper, generic reference in a collection of juridical texts is examined, with focus on third person singular pronouns. The object of the study is to find out which generic pronouns occur in the material along with their relative distribution, but also to display further use patterns and to offer plausible explanations for these patterns. Another object is to evaluate whether the use of generic pronouns corresponds with language planners’ recommendations for non-sexist language. The corpus studied consists of <em>Rikspolisstyrelsens författningssamling</em> (“Statute Book of the Swedish National Police Board”), comprising 172 documents written between 1974 and 2009.</p><p>The study is divided into two parts. In the quantitative part, the occurrence of generic pronouns in the material is studied, as well as changes in distribution over time. In the qualitative part, the use of the pronouns is more closely examined, with regard to specific referents and textual contexts.</p><p>The main findings are as follows. Only three out of seven examined generic pronouns appear in the material. The gender neutral <em>han eller hon</em> and the masculine <em>denne</em> are predominant, while the masculine <em>han</em> is relatively scarce. Seen over time, <em>han</em> has diminished considerably whereas <em>han eller hon </em>and <em>denne</em> have increased greatly. A general feature of the material is that the use of pronouns is inconsistent, but several patterns, overlapping each other, are nevertheless discernible. The use of generic pronouns does not entirely correspond with language planners’ recommendations. It is true that linguistic directives and initiatives seem to have had a direct or indirect impact on the material, which appears from an increased and extended, sometimes even surprising, use of <em>han eller hon</em> (for instance regarding referents within the police field and referents associated with weapons), as well as from a decreased and limited use of <em>han</em>. However, <em>denne</em> is still prevalent, possibly as a substitute for the disdained <em>han</em>, and on the whole masculine reference is prevailing in the material.</p>
|
1597 |
Jordbävningen på Haiti i <em>Dagens Nyheter</em> och <em>Svenska Dagbladet</em>Jägerlöv, Maja, Lundqvist, Johanna January 2010 (has links)
<p>Syftet med uppsatsen är att undersöka om <em>Dagens Nyheter</em> och <em>Svenska Dagbladet</em>, som är de två största svenska morgontidningarna, har varit styrda av postkoloniala tankesätt i sin rapportering från det jordbävningsdrabbade Haiti. Jordbävningen ägde rum den 12 januari 2010, och vår undersökningsperiod sträcker sig från den 13 januari till den 26 januari 2010. </p><p>Vi har använt oss av en kvalitativ textanalys och totalt läst 190 artiklar, varav 38 av dem är citerade i undersökningen. Som utgångspunkt för vår undersökning har vi huvudsakligen använt oss av Maria Eriksson Baaz avhandling <em>The White Who/Man’s Burden in the Age of Partnership</em>.<em> </em><em>A Postcolonial Reading of Identity in Development Aid</em> (Göteborgs universitet 2002). Centralt i den postkoloniala teorin är att västerlänningar – <em>Vi</em> – ses som rationella, medan <em>De Andra</em> – är styrda av sin kultur. Vår ambition är att studera hur de båda tidningarna skildrar begreppen <em>Vi</em> och <em>De Andra</em>. I vår undersökning står västerlänningarna för <em>Vi:</em>et medan den haitiska befolkningen är <em>De Andra</em>. En stor del av teorin är även begreppet ”den vite mannens börda” som innebär att Väst har en skyldighet att hjälpa dem som inte har nått lika långt på utvecklingsstegen.</p><p>Våra frågeställningar är: </p><ul><li>Hur skildras den västerländska hjälpen på plats i Haiti? Vilka är de västerländska männens respektive kvinnornas uppdrag?</li><li>Hur skildras den västerländska indirekta hjälpen till Haiti i artiklarna? Hur omnämns exempelvis det västerländska biståndet och gåvorna?</li><li>På vilket sätt framställs de drabbade haitierna i artiklarna? Ses de som hjälplösa offer eller är de aktiva aktörer?</li></ul><p>Undersökningen visar att både <em>Dagens Nyheter</em> och <em>Svenska Dagbladet</em> framställer haitierna som beroende av omvärldens stöd, både på plats och i form av bistånd. USA och EU ses som huvudaktörerna i hjälparbetet. Haitierna beskrivs huvudsakligen som passiva offer, oförmögna att reda ut situationen. Mer positiva skildringar av befolkningen förekommer, men inte i samma utsträckning.</p><p>Slutsatsen är att båda tidningarna är genomsyrade av postkoloniala tankesätt i sin rapportering från Haiti under vår undersökningsperiod.</p>
|
1598 |
Bland smuts och andligt förfall : Svenska Missionsförbundets Kina kring sekelskiftet 1900Olsson, Johan January 2010 (has links)
<p>The purpose with this thesis is to analyse the image of the Chinese that was constructed and maintained in the materials published in association to the Swedish Mission Covenant Church (SMF) missionary work in China between the years of 1890 to 1914.</p><p>The analysed material is mainly from the periodical Missionsförbundet, the analyse also include various books, biographies and anthologies. Inspired by Michel Foucault I found my methodological starting point in his discourse term. Frome there, by the help of the texts of Torjer A. Olsen, I constructed a discourse analyses, by which I analysed my materials.</p><p>The survey showed that the material associated to SMF foremost constructed a negative pictureof the Chinese as unclean, conservative, arrogant, liars, greedy, loud, bad singers and that the woman situation was seen as untenable. A more appreciative picture also emerged and the Chinese was described as polite and strong. But this image had restrictions that made the first positive impression fade away, as an example the missionaries often questioned the motive behind the Chinese friendliness and regarded it as a mean to manipulate.</p><p>In common to many of the characteristics was their connection to the larger dichotomy civilisation- barbary. The missionaries did not only represent Christianity they were also, according to themselves, the represents of civilisation. And the ascribed characteristics thus took theform of contrasting pictures that portrayed the heathen barbary Chinese. I saw the comprehensive negative image as a result of the missionaries need to legitimate their activity and as aproduct of the above described thinking in dichotomy terms.</p><p>The Chinese picture was not a picture of the Chinese per se, but a image of the ”Other”. The displayed characteristics is by no means restricted to only include the Chinese or to be seen asonly a historical conception, with no or little relevance to ”our” (post)modern society - look closely at the newspapers of today and you will find the same images in the reports from theso called ”developing countries”, the dirt, the mistreated woman, the greedy and corrupt leaders. What is then my point, am I saying that this picture is misleading? I lack the knowledgeto make such a claim, my intention is to attentive the genealogy of thought, to show that the free thought in some (or the most) cases are not so free. And in this lies also the thesis scientific value.</p>
|
1599 |
Folksagans prinsessa - en god förebild än idag : ”Prins Hatt under jorden” genom illustrationer av Elsa Beskow / The Folk Tale Princess – A good role model even for today : “Prince Hat Under Ground” through illustrations of Elsa BeskowBjörk, Chanda January 2006 (has links)
<p>The text discusses the folk-tale princess as a good role model for both children and adults, from a feminist debate concerning this issue. Also an iconographic study, it compares women in folk-tale illustrations with women represented in fin-de-Siècle art concentrating on the Great mother goddess and the femme fatale, finding similarities between folk-tale illustrations and other art. Besides that, the text look at the interest for Swedish folk-tales in the 1890´s, the connection between women as illustrators of children’s books and ideas about nature and womanhood that might have had influence on the Swedish artist Elsa Beskow at the time.</p>
|
1600 |
Dekonstruktion av äktenskapsbegreppet : En historisk-dekonstruktivistisk problematisering inom religionsvetenskapen om existensen av ett äktenskapsbegrepp med absolut bestämd innebörd, och en alternativ dekonstruktivistisk förklaringsmodell för existensen av ett äktenskapsbegrepp med relativ innebördRanefjord, Jens January 2009 (has links)
<p>Äktenskapsbegreppet har under 1990- och 2000-talet varit under het debatt. Debatten har gällt om äktenskapsbegreppet kan innefatta samkönade parrelationer eller inte. I debatten har argument framförts som verkar mena att äktenskapsbegreppet har en absolut bestämd innebörd och att äktenskapsbegreppet därför är någonting givet som människan kan upptäcka. I uppsatsen problematiseras idén om existensen av ett absolut bestämt äktenskapsbegrepp utifrån två inte helt åtskilda perspektiv, nämligen ett historiskt och ett filosofiskt dekonstruktivistiskt. Historien verkar vittna om att äktenskapsbegreppet har varit under förhandling förr. Att äktenskapsbegreppet faktiskt har varit under förhandling förr indikerar att ett absolut bestämt äktenskapsbegrepp kanske aldrig har existerat.</p><p>Genom det filosofiskt dekonstruktivistiska perspektivet problematiseras idén om existensen av ett absolut bestämt äktenskapsbegrepp. Ur detta perspektiv verkar det som om äktenskapsbegreppet varken i sig själv kan vara fullständigt, ha en ursprunglig innebörd, eller vara evigt gällande. Dessutom verkar det inte som om människan kan få direkt tillgång till ett eventuellt absolut bestämt äktenskapsbegrepp.</p><p>Ett alternativ till att äktenskapsbegreppet skulle vara någonting på förhand absolut bestämt presenteras under uppsatsens gång. Alternativet är att äktenskapsbegreppet är någonting av människan konstruerat, d.v.s. en mänsklig konstruktion. Innebörden i äktenskapsbegreppet är ur det perspektivet inte absolut bestämt utan istället provisoriskt bestämt.</p><p>Idén om existensen av ett absolut bestämt äktenskapsbegrepp och idén om att vissa människor skulle kunna få direkt tillgång till detta leder uppsatsen vidare till dess avslutande diskussion om fundamentalism. Idén om att det skulle existera absolut bestämda begrepp, som t.ex. ett absolut bestämt äktenskapsbegrepp och att vissa människor skulle kunna ha direkt tillgång till dessa verkar nämligen ha ett fundamentalistiskt karaktärsdrag i sig. Detta kan vara en fara i ljuset av att människor faktiskt inte är överens.</p>
|
Page generated in 0.0311 seconds