1 |
Skönlitterär fritidsläsning - digital eller analog? : En studie av hur elever på grundskolans senare år förhåller sig till digitala texter respektive analoga texterJohansson, Jenny January 2015 (has links)
Syftet med denna studie är att undersöka elevers fritidsläsning och om elever föredrar digital eller analog läsning och vad de tror om läsningen i framtiden. Studien kommer även att ge svar på vem som rekommenderar skönlitteraturen. Studien är en kvantitativ undersökning där data samlats in genom 59 enkäter. Resultatet visar att ungefär hälften av eleverna läser på fritiden och populärast var analog läsning. Eleverna föredrar även pappersböcker framför e-böcker och det är oftast familjemedlemmar som rekommenderar litteraturen. Slutsatserna av undersökningen är att pappersböcker även fortsättningsvis kan förväntas ha ett egenvärde i fritidsläsningen, och att det stora mediautbudet inte påverkat fritidsläsningen på ett negativt sätt. Vem som rekommenderar litteraturen till högstadieeleverna har förändrats över tiden. Förr var bibliotek mest förekommande och nu är det familjemedlemmarna.
|
2 |
Förskollärares arbete med analog och digital högläsning / Preschool teachers work with analog and digital readingBjörklund, Ellinor, Jansson, Matilda January 2022 (has links)
Syftet med studien är att undersöka hur förskollärare arbetar med analog och digitalhögläsning i förskolans verksamhet. Den teoretiska utgångspunkten i examensarbetet ärsociokulturellt perspektiv. Det blir betydelsefullt på grund av att genom sociala samspeloch kommunikation förmedlar förskolläraren kunskaper till barnet.För att genomföra studien valdes semistrukturerade intervjuer som metod där tioförskollärare från sju olika kommuner deltog. I resultatet framkom det att förskollärareföredrar fysiska böcker framför e-böcker på grund av att kunna använda sig själv somresurs i läsningen. Ytterligare en fördel är djupare boksamtal som gynnar barnsspråkutveckling eftersom förskollärarna upplever sig vara mer närvarande i analogbokläsning. Därutöver framkommer det i resultatet att den spontana högläsningen i storutsträckning genomförs med analog bok eftersom den anses mer lättillgänglig, medanden organiserade genomförs med både digital och analog bok. Majoriteten avrespondenterna anser att det digitala verktyget är ett bra komplement till den fysiskaboken. Det digitala redskapet ses som en positiv aspekt hos respondenterna för att detkan bidra till att inkludera en hel barngrupp. Exempelvis kan alla barn inkluderas dåapplikationen Polyglutt kan väljas för att läsa en bok på olika språk.
|
3 |
Hur påverkas läsningen av digitala texter? : En litteraturstudie över elevers läsförståelse och läsintresse kopplat till digitala verktygCarlqvist Rosén, Christoffer, Persson, Axel January 2021 (has links)
Syftet i denna studie är att undersöka hur digitala verktyg påverkar läsningen hos elever. I inledningen presenteras tidigare forskning kring ämnet och centrala begrepp för arbetet definieras. Två forskningsfrågor besvaras i denna studie och är: hur påverkas elevers läsintresse av digitala verktyg? samt hur skiljer sig elevers läsförståelse mellan analog och digital läsning? Metoden som studien utgår ifrån och som har använts i detta arbete är en litteraturstudie där vi har sammanställt och analyserat tidigare forskning och vetenskapliga artiklar (peer reviewed). Resultatet visar att det finns både fördelar och nackdelar med att använda digitala verktyg i läsningen. Positiva resultat har lyfts fram med digitala verktyg kopplat till läsintresset medan negativa resultat visar på att läsförståelsen inte gynnas av de digitala texterna. Slutsatsen som kan dras är att de digitala verktygen höjer elevernas motivation och läsintresse. Scrollning och navigering i den digitala texten hämmar elevers läsförståelse i jämförelse med analog läsning.
|
4 |
Analog och digital läsning vid tematisk undervisning / Analogue and digital reading in thematic teachingAunér, Erik, Cecilia, Salén January 2023 (has links)
Den digitala utvecklingen ändrar om landskapet för lärare och elever. Skolorna måste ställa om hur undervisningen bedrivs där alltmer läromedel blir digitalt. Det ställs frågor kring effekterna på elevers lärande och läsning. Forskning på området visar på såväl positiva som negativa effekter av den ökade digitaliseringen. Vår studies syfte är att undersöka skillnaden mellan analog och digital läsning utifrån fokus, koncentration och intresse i en klass där undervisningen bedrivs tematiskt. För att besvara studiens frågeställningar genomfördes observationer i en årskurs 4 och efterföljande semistrukturerade intervjuer med ett antal elever. Resultatet visar inte på några skillnader mellan den analoga och digitala läsningen med tanke på fokus, koncentration och intresse för texten, men att eleverna föredrar att läsa digitalt. Detta resultat kan ses som viktigt för diskussionen kring skillnader mellan analog och digital läsning. Vi skriver enbart om en klass där tematiskt arbete har ägt rum. Den goda arbetsron anser vi i huvudsak bero på tematiskt arbete, att när eleverna ser en mening med det de gör väcks automatiskt ett intresse och fokus för uppgiften. I vårt fall har temat självkänsla och självförtroende engagerat eleverna. Vi presenterar teorier som gäller tematiskt arbete och sociokulturell teori, och forskning om digital läsning.
|
5 |
Analog vs digital läsförståelse : En systematisk litteraturstudie om skillnader mellan att läsa analogt och digitaltSvensson, Viktor, Söderstedt, Jonas January 2022 (has links)
Syftet med den här studien är att undersöka hur elevers läsförståelse i svenskämnet påverkas av en alltmer digitaliserad skolmiljö där eleverna gör både uppgifter och prov i sina datorer eller läsplattor. Vidare undersöks hur läsförståelse påverkas vid testsituationer. Aktuell debatt och Skolverkets motioner om digitala förändringar i skolan ligger till grund för studiens problemområde. I en systematisk litteraturstudie undersöks och analyseras sedan aktuell didaktisk forskning för att besvara studiens frågeställningar. Resultaten som framkommit i den genomförda studien visar på att en majoritet av de undersökta vetenskapliga artiklarna har kommit fram till samma sak, vilket är att läsning som sker digitalt har en negativ inverkan på läsförståelsen hos den som läser. Det som även framkommit i undersökningen är att när ett digitalt test är tidsbegränsat tenderar det att ge sämre resultat än om testet inte är tidsbegränsat. Dessutom påverkar texttypen resultatet, där en informativ text ger sämre läsförståelse än en narrativ text vid digital läsning. Slutsatsen som dras utifrån dessa vetenskapliga artiklar är att läsförståelsen påverkas negativt när läsningen sker på en skärm jämfört med när den sker analogt. Framför allt är det kognitiva förmågor som påverkas negativt hos läsaren på grund av störningsmoment som hyperlänkar och scrollning. Exempelvis visar digitala test under tidsbegränsning genomgående sämst resultat på läsförståelsetest. De styrande i skolan har ett viktigt arbete framför sig för att testningen ska bli likvärdig och rättvis för alla elever då de nationella proven från läsåret 24/25 digitaliseras helt och hållet. Det går att skapa rätt förutsättningar kring den digitala läsningen, men frågan är om det finns en ekonomi för att skapa dessa förutsättningar i det svenska skolsystemet.
|
6 |
Främja elevers läskunnighet genom analog läsning och ökade förväntningar / Promote Student Literacy through Analogical Readingand Increased ExpectationsSejdijaj, Edona January 2023 (has links)
Utvecklingsarbetets syfte var att undersöka om ökade förväntningar via språkinriktad undervisning, samt genom att läsa analoga texter i stället för digitala texter skulle främja elevers läsförståelse. Skolan var i behov av att öka läskunnigheten och även komma underfund med vad som kan främja läsförståelsen på skolan, men även vad som kan ha hämmat läsutvecklingen. Studien genomfördes efter aktionsforskningscirkeln som handlade om att agera, observera och reflektera. Metoden som användes var kvantitativ och empirin inhämtades genom tre olika läsförståelsetest, med två olika åtgärder beroende på utvärdering av resultatet. Resultatet utvärderades tillsammans med de olika lagen på skolan; arbetslag, ämneslag och även ledning. Resultatet analyserades utifrån tidigare forskning och begreppen screening, läsförståelse, analog läsning, digital läsning och förväntningar. Resultatet av det andra läsförståelsetestet som lärarna genomförde efter kartläggningen, visade att färre elever än vad läraren förväntade sig klarade läsförståelsetestet. Åtgärderna som skolan vidtagit efter kartläggningen som utförts med eget framtaget material hade inte haft någon påverkan på läsutvecklingen. Det tredje läsförståelsetestet som genomfördes visade en positiv uppgång i resultatet. Åtgärden som vidtagits innan det tredje läsförståelsetestet var att läsa analogt i stället för digitalt, samt att lärarna har jobbat med ökade förväntningar utifrån språkinriktad undervisning. Lärarna ser en positiv påverkan på läsförståelsen.
|
7 |
Elevers motivation till läsning i den digitaliserade skolan : En kvalitativ och kvantitativ undersökning utifrån ett elevperspektiv och ett lärarperspektivRoslund, Emelie, Sandin, Malin January 2022 (has links)
Denna kunskapsöversikt grundar sig mot bakgrunden till den svenska digitaliserade skolan och elevers motivation till läsning. Elevers läsförståelse är viktig inom alla skolämnen, men framför allt inom svenskämnet. Svensklärarens motivationsfrämjande undervisning kan ses som ett verktyg för att utveckla läsförståelsen. Digitala verktyg i undervisningen kan ses som ett bra hjälpmedel men det kan även bidra till att eleven tappar fokus på undervisningen. Studien genomfördes ur ett elevperspektiv samt ett lärarperspektiv och är både kvalitativ och kvantitativ. De teoretiska utgångspunkterna utgår från Self Determinant Theory (SDT) och Cummins fyrfältsmodell med inslag av Lev Vygotskijs sociokulturella perspektiv på lärande. Metoderna som användes var en enkätundersökning till eleverna samt en intervjufrågeställning till lärarna. Det inspelade materialet från intervjuerna spelades in och transkriberades. Resultatet visar att elevernas motivation till att läsa digitala texter är högre inom skolpraktiken. Även om resultatet visar att eleverna generellt läser lite så tyder deras höga användning av sociala medier på annat. Sociala medier innehåller till stor del digitala texter. Resultatet visar även att det finns varierande utmaningar när det kommer till användningen av digitala resurser i undervisningen. Detta kan styrkas med tidigare forskning samt lärarnas erfarenheter. Slutligen visar resultatet att den motivationsfrämjande undervisningen har en betydande roll när det kommer till elevens prestation inom skolan. Fortsättningsvis skulle det vara av värde att undersöka vidare hur digitala resurser kan användas i undervisningen och hur läraren ska hantera de utmaningar som kan existera inom det motivations främjande arbetet i skolan.
|
8 |
Läsning ur ett elevperspektiv : Mellanstadieelevers attityder till läsning i skolan och i hemmetRydkvist, Linus, Kilander, Johan January 2024 (has links)
Syftet med denna studie är att ur ett elevperspektiv undersöka elevers inställning till att läsa både i skolan och på sin fritid. Hur ser elever på läsning av skönlitteratur och ämnesböcker i skolan, hur ser de på läsning på sin fritid, hur ställer sig elever till att läsa analogt och digitalt idag och vad har de för synpunkter på hur skolan kan öka läslusten. Studien använder sig av en blandad metod där både kvantitativ undersökning i form av enkät och en kvalitativ undersökning i form av semistrukturerade intervjuer genomförs. De teoretiska ramverk som tillämpas är ett fenomenologiskt och hermeneutiskt ramverk. Resultatet visar att fler elever är positivt inställda till läsning men att det hör ihop med utbud av böcker och motivation. Läsning på fritiden anser eleverna är viktigt men det är få som faktiskt läser böcker utanför skolan. Resultaten visar också att elever gärna använder sig av digitala verktyg när det ska läsas. Att lyssna på när någon läser eller använda en fysisk bok får högre svarsfrekvens när eleverna blev tillfrågade om vad som är det skönaste sättet att läsa eller lyssna på. Elevernas synpunkter på hur skolan kan öka läslusten visar på att fler elever önskar högläsning och ett bättre utbud av spännande och bra böcker samt att de vill få vara med att ta fram de böcker som ska läsas tillsammans.
|
Page generated in 0.0536 seconds