71 |
"Plus, minus, delat, gånger, att tänka och att använda hjärnan"- En studie av elevers och deras lärares uppfattningar om matematik / "Plus, minus, division, multiplication, to think and using the brain"- An investigation of pupils and their teachers'beliefs about mathematicsArtursson, Maria January 2004 (has links)
Syftet med detta examensarbete är att undersöka vilka uppfattningar elever och lärare har kring matematik. För att finna svar på syftet användes följande frågeställningar: Vad är matematik för elever? Vad är matematik för lärare? Hur kan elevers och lärares uppfattningar om vad matematik är tänkas påverka lärares undervisning och elevers lärande? För att svara på frågeställningarna användes en litteraturstudie och en empirisk studie. Uppsatsen innehåller två huvuddelar, en litteraturstudie och en empirisk studie. Litteraturstudien presenterar tidigare forskning om vad elever och lärare uppfattar som matematik samt hur skolmatematiken ser ut och hur undervisningen i dagens skola bedrivs. I den empiriska studien ingår bland annat resultatet från den egna undersökningen som genomfördes med hjälp av kvantitativa elevenkäter och kvalitativa lärarintervjuer. Elevenkäterna genomfördes i fem klasser som består av årskurserna fyra respektive fem och 101 elever besvarade enkäten. Intervjuerna genomfördes med lärarnasom undervisar dessa fem klasser i matematik. En av lärarna har två av klasserna vilket resulterar i att fyra lärarintervjuer ligger till grund för resultatet. Enkäter och intervjuer redovisar det resultat som åskådliggör den egna undersökningen. Resultatet från litteraturstudien och den empiriska studien visar att lärare och elever har en gemensam uppfattning om vad matematik är. Både lärare och elever är medvetna om att matematiken är ett viktigt ämne som inte bara förkommer i skolundervisningen utan även finns utanför skolans väggar. Det som lärarna i min undersökning uppfattar som matematik är det som de ser som viktigt att kunna i vardagslivet medan majoriteten av eleverna sammankopplar matematik med någon känsla, till exempel att matematik är ett roligt eller tråkigt ämne. Ingen av lärarinformanterna i min undersökning har tidigare tänkt på vad matematik innebär för dem och de tror inte heller att deras elever gjort det.
|
72 |
Tro i vardagen : En studie av en undervisningsmodells effekter gällande elevers förståelse och engagemang i religionskunskapClaesson, Johanna January 2009 (has links)
<p>Study: Degree project in teacher education, Advanced level, 15 hp</p><p>University of Skövde</p><p>Title: Religious belief in everyday life – a study of the effects of a teaching</p><p>model focusing on religious belief in everyday life</p><p>Number of pages:42</p><p>Author: Johanna Claesson</p><p>Tutor: Kennert Orlenius</p><p>Date: Jan 2009</p><p> </p><p>Keywords: Religious study, students´ understanding, students´ commitment,</p><p>Buddhism</p><p> </p><p> </p><p>This paper presents the execution and the result of a project examining how a tutorial model (called <em>the model of everyday religious practice</em>) focusing on how Buddhism is expressed in the daily life of Buddhists believers, affects students understanding of and commitment in religious studies. In the project, Thai students have partaken by producing sex posters and a picture-show with the help of their own photographs and short texts. However, the picture-show was mainly produced by the author of this paper. These posters and the picture-show were brought to Sweden to figure as teaching material during a lesson in religious studies for students in year eight in a Swedish school. The Swedish students participated in <em>focus-discussions</em> about religion as well as religious studies before and after this lesson in order to make it possible to analyse the lesson´s affects, regarding understanding and commitment, on the students. In the result of this paper, this tutorial model appears, on one hand, to encourage students to commitment in religious studies by adding an emotive dimension to the lesson which helps the students to an authentic experience. On the other hand, it is not unequivocal whether the students did gain understanding or not for religious studies. The lesson enabled the students to see that they are likely to experience some usefulness of religious studies in their lives outside school and thereby the students gained some understanding for the subject. However, it is not clear whether this understanding is complete or not. It is likely that the teacher in planning the lessons also need to take two other tutorial models, presented in this paper, in consideration. Finally, this paper ends with a discussion about which impact the result of this study might have on how religious studies are thought in Swedish schools.</p>
|
73 |
Ett hållbart lärande : Elevers kvalitativt skilda sätt att uppfatta lärande kring hållbar utvecklingWermelin, Lisa January 2018 (has links)
Hållbar utveckling är ett komplicerat begrepp som ofta ger upphov till en viss förvirring. I skolan ska elever lära sig att arbeta för och främja en hållbar utveckling, men hur ska det gå till? Det finns många tidigare studier som belyser hur lärare försöker anpassa sin undervisning till begreppet men i den här studien riktas istället fokus till eleverna. Vad har de för tankar om vad som är viktigt att lära sig och vad är de intresserade av? Min studie behandlar lärande för hållbar utveckling och har två huvudsyften. Det första är att studera och beskrivande kvalitativt skilda sätt elever beskriver sina uppfattningar, attityder, och intressen i samtal kring naturvetenskap och begreppet hållbar utveckling. Det andra syftar till att ta tillvara elevers egna uppfattningar och erfarenheter kring arbetet med hållbar utveckling för att försöka förstå drivkrafter där nyfikenhet och intresse skapas. Studien tar avstamp i den kvalitativa forskningstraditionen där fallstudier legat till grund för metodval och semistrukturerade forskningsintervjuer har använts för insamling av empiriskt material. Elevgrupper från en gymnasieskola i Stockholm intervjuades varpå materialet analyserades genom meningskoncentrering och kategorisering. De slutsatser som studien kommit fram till visar att de aspekter som lyfts upp i elevers samtal som drivkrafter eller grund till varför något blir intressant ofta saknas i de utsagor från eleverna som kommer fram i samtal om arbete med hållbar utveckling. De fyra nyckelord som framträder pekar på att elevers intresse fångas genom fördjupad kunskap, det häpnadsväckande, bra förebilder och det okända och att dessa bör inarbetas av lärare undervisning för ett lärande för hållbar utveckling. Men resultatet visar även på att förhållandet mellan elev och lärare bör belysas ytterligare och att lärare måste verka för att skapa mer aktiva medskapare till sin undervisning där framförallt det okända får vara en av drivkrafterna till att göra lärande för hållbar utveckling mer intresseväckande.
|
74 |
Känslor, åsikter och uppfattningar inför matematikundervisningen : En empirisk studie om vilka attityder elever i årkurs 3 uttrycker gentemot undervisningen i matematik / Students’ Attitudes Towards Education in MathematicsPersson, Elin January 2018 (has links)
Studiens syfte var att undersöka elevers attityder till undervisningen i matematik inom årskurs 3, samt vilka delar i undervisningen som kan förknippas med deras attityder. Detta undersöktes med anledningen till att egna erfarenheter av undervisningen i matematik har visats på få variationer och ett dominerande arbete i läroböcker. De metoder som använts för att undersöka detta var en enkät tilldelad till hela klassen och enskilda, halvstrukturerade intervjuer med sex olika elever. Genom den fenomenografiska forskningsansatsen har olika elevsvar analyserats utifrån både enkäterna och intervjuerna, samt identifierat tre olika kategorier som är kopplade till elevernas attityder. Studiens resultat belyser att övervägande del av eleverna uttryckte positiva attityder gentemot undervisningen i matematik, det ansågs vara roligt, de var nöjda med upplägget och de har inga andra önskemål om undervisningen. Däremot framkommer även att ett fåtal elever uttryckt andra känslor i form av negativa attityder. Läroboken verkade ha en stor påverkan på eleverna med negativa attityder. Dessa elever uttryckte även önskemål om undervisningens genomförande och dess innehåll, därför diskuterades även vikten av variation i undervisningen för matematik. / <p></p><p>Matematikdidaktik</p>
|
75 |
Före detta elevers minnen av Idrott och HälsaEiderborn Larsson, Emilie January 2018 (has links)
Studien avser att undersöka om ämnet idrott och hälsas kursplan återspeglas i före detta elevers minnen av ämnet. Halvstrukturerade tematiska intervjuer genomfördes med 5 före detta elever av ämnet idrott och hälsa 1. Dessa intervjuer sammanställdes med en fenomenografisk analysmetod och resultatet av dessa analyserades med hjälp av Bourdieus teorier samt ställdes de mot kursplanen. Studien visar att före detta elever har många tankar kring ämnet även idag och att deras upplevelser bekräftar tidigare forskning inom ämnet. Det vill säga att kursplanen inte följs vilket leder till att ämnet får en svagare position på skolans fält.
|
76 |
Matematikängslan i klassrummet : Hur lärare i årskurs 4–6 beskriver att de anpassar undervisningen för att stötta elever med matematikängslanSandberg, Joakim, Stenborg, Hanna January 2021 (has links)
Matematikängslan hämmar till stor del den matematiska utvecklingen hos mångaelever. Fenomenet ligger hos eleven men det får konsekvenser för undervisningendär läraren behöver ta detta i beaktande. Syftet med studien var att belysa hurlärare i matematik i årskurs 4–6 beskriver att de tar matematikängslan i beaktandei den ordinarie helklassundervisningen i matematik. För att ta reda på dettaanvändes en kvalitativ metod med deduktiv ansats. Metoden var intervjuer med10 lärare i årskurs 4-6 och i analysen användes den sociokognitiva teorin.Resultatet visar på lärares bild av effektiva sätt att arbeta på med elever som harmatematikängslan och hur man tar dessa i beaktande i undervisningen. Attexempelvis vara en positiv social förebild och att ha en tydlig struktur runt dessaelever visas vara positiva aspekter när det gäller elever med matematikängslan. / <p>Matematik</p>
|
77 |
National test in school year 3 Students thoughts and experienceArvidsson, Sara, Raza, Sewa January 2014 (has links)
No description available.
|
78 |
Barns tolkning av en modell för vattnets kretslopp : -förståelse och tillämpningHenriksson, Annica January 2007 (has links)
<p>Abstract</p><p>The purpose of this study is to find out how pupils give expression of a water cycle model and if the model causes any misunderstanding. Two problems constitute the starting point for this investigation. The first question is: how do the pupils explain the water cycle with the help of the jar model (can of glass). The other question is: can the children see any similarities between the can of glass and our earth. Qualitative semi structured interviews with seven pupils in the ages of 8-9 have been used to show the pupils’ own thoughts and how they express them. As an application a model of a can of glass was used during the interviews. The result of the investigation shows that every pupil could explain the water cycle in some way, most of the pupils rather minutely and in great detail. This even shows that most of the pupils could see similarities between the model and our earth but that the model displays some misunderstandings. The conclusion of this investigation is that the model is a good instrument for the learning processes, but it is important to be sensitive and listen to the pupils’ thoughts in order to be aware of possible misunderstandings.</p><p>Keywords: Children’s thinking, learning theories, concrete models, water cycle</p> / <p>Sammanfattning</p><p>Syftet med denna undersökning är att ta reda på hur elever tolkar en modell av vattnets kretslopp och om den ger upphov till eventuella missförstånd. Undersökningen har utgått från två frågeställningar. Den första handlar om hur elever förklarar vattnets kretslopp med hjälp av en glasburksmodell. Den andra undersöker om de kan se någon likhet mellan glasburken och vår egen jord. För att synliggöra elevernas egna tankar och formuleringar användes en kvalitativ semistrukturerad intervju med sju elever i åldrarna 8 – 9 år. Glasburksmodellen användes som hjälpmedel under intervjun. Resultatet av undersökningen visar att alla barnen kunde förklara vattnets kretslopp på något sätt, de flesta barn mer noggrant och utförligt med hjälp av modellen. Det visade sig också att de flesta elever kunde se likheter mellan modellen och vår egen jord. Modellen gav emellertid också upphov till några få missförstånd. Slutsatsen av detta arbete är att den konkreta modellen är ett bra verktyg för lärandeprocessen, men att det är viktigt att vara lyhörd för elevernas tankar så att eventuella missförstånd uppmärksammas.</p><p>Nyckelord: Elevers tankar, inlärningsteorier, konkreta modeller, vattnets kretslopp</p>
|
79 |
Elevers föreställningar kring delar av rymden : En undersökning med elever i 6-årsåldernSundquist, Linda January 2006 (has links)
<p>Innan barn börjar skolan bär de med sig olika mycket kunskap och föreställningar. Med hjälp av de erfarenheter de har, försöker de sedan förklara den omvärld de lever i. Som lärare fyller man en viktig roll att hjälpa barnen att få kunskap om den värld de lever i och anpassa undervisningen så att den är uppbyggd efter varje enskild elevs behov. Syftet med denna undersökning var att ta reda på vad 6-åringar har för föreställningar om jorden, solen, månen och stjärnorna. Sex elever har intervjuats, och resultatet visar att ju mer konkret ett ämne är desto mer kunskap och föreställningar har eleverna. I arbetet har författaren också tittat på exempel av vad det finns för faktalitteratur riktad mot elever i denna ålder. Vad innehåller den och hur är de uppbyggda? Slutsatsen av denna undersökning blir således att som lärare är det viktigt att använda mycket konkret material i sin undervisning om rymden och att det finns bra faktalitteratur, med enkel text och lättförståliga bilder, riktad till barn i denna ålder, att ta med i undervisningen.</p>
|
80 |
Formativ bedömning i matematikundervisningen : En litteraturstudie om formativ bedömning utifrån matematikdidaktiskforskning gällande elever i årskurs 1–6Jacobs, Emelie January 2017 (has links)
Syftet med denna litteraturstudie är att, utifrån aktuell forskning, undersöka vad som kan krävas för att den formativa bedömningen i matematikundervisningen ska bidra till att stärka elevers matematiska lärande. Vilka förutsättningar krävs för att formativ bedömning i matematikundervisningen ska bidra till en kunskapsutveckling hos elever på låg- och mellanstadiet samt vilka svårigheter kan formativ bedömning innebära för lärare som undervisar i matematik? Med formativ bedömning menas en fortlöpande process eller aktivitet för lärare och elever i undervisningen där återkopplande information ges i syfte att utveckla främst elevens lärande.Designen för denna studie är en systematisk litteraturstudie, där resultatet består av relevant och kvalitetsgranskad forskningslitteratur från systematiska databassökningar. Resultatet visar att en förutsättning för formativ bedömning och elevernas lärande i matematik har att göra med lärarens arbete och elevernas delaktighet i bedömningen. Lärarkompetensen har också en viktig roll då läraren bör besitta god matematisk och didaktisk kompetens. Vidare är lärarfortbildningar inom formativ bedömning samt stöttning och handledning under en längre tid av betydelse. En svårighet i arbetet med formativ bedömning att lärare kan uppleva det svårt att förändra sin bedömningspraktik mot en mer formativ sådan. Det finns således en rad olika komponenter som kan ses som förutsättningar för att tillämpningen av formativ bedömning ska kunna leda till ett ökat lärande i matematik för elever i årskurs 1-6. / <p>Matematik</p>
|
Page generated in 0.2055 seconds