161 |
Leder attraktivitet till produktivitet? : En studie av fastighetsmäklares attraktivitet och dess påverkan.Gudmundsson, Kalle, Lundbäck, Olivia January 2019 (has links)
Titel: Leder attraktivitet till produktivitet? En studie av fastighetsmäklares attraktivitet och dess påverkan. Nivå: C-uppsats i ämnet företagsekonomi, inriktning marknadsföring. Författare: Kalle Gudmundsson och Olivia Lundbäck. Handledare: Jonas Kågström. Datum: 2019, maj. Syfte: Tidigare forskning indikerar att attraktiva personer är produktivare än oattraktiva personer. Syftet med denna studie är således att analysera om ”beauty premium” återfinns i säljande yrken och hur den påverkar produktivitet. Vi undersöker huruvida det existerar samband mellan produktivitet och attraktion hos svenska fastighetsmäklare. Vi tar också reda på om “beauty premium” effekterna skiljer sig åt mellan män och kvinnor samt hur en attraktiv och produktiv fastighetsmäklare ut. Metod: Studiens tillvägagångssätt är deduktivt eftersom litteratur och vetenskapliga artiklar använts och analyserats. Studien har ett syfte och frågeställningar som besvaras med en kvantitativ undersökning genom en enkätundersökning. Vidare analyseras resultatet med hjälp av SPSS och även korrelationsanalys, resultatet diskuteras och presenteras sedan dels genom tabeller skapade med SPSS. Resultat & slutsats: Vår studie resulterade inte i ett samband mellan hög attraktivitet och produktivitet. Vi har istället funnit att attraktivitetsbetyg nära snittet kan bidra till högre produktivitet, främst när det kommer till kvinnor. ”Beauty premium” effekterna skiljer sig åt när det kommer till män och kvinnor eftersom mycket attraktiva kvinnor istället påverkas av ”beauty penalty”. Det vi fann gemensamt mellan kvinnor och män är att attraktivitetsbetyg nära snittet har ökad produktivitet och vår slutsats pekar på att detta beror på ”beauty penalty” effekterna. Vi kom även fram till att attraktiva fastighetsmäklare har symmetri i hudstruktur samt ett generiskt utseende medan utseendet på en produktiv fastighetsmäklare är mycket varierat och vi såg inget tydligt samband förutom att de låg nära snittbetyget i attraktivitet. Uppsatsens bidrag: Denna studie är först med att undersöka attraktion kopplat till produktivitet när det kommer till fastighetsmäklare eller säljande yrken. Studiens bidrag är att ge en klarare bild och således kunskap om hur begreppen attraktion och produktivitet påverkar varandra och vilka andra variabler som spelar roll. Förslag till vidare forskning: Genom vår forskning har vi förstått att attraktion kan påverka produktivitet på många olika sätt. För att säkerhetsställa de resultat vi fått fram utifrån vår studie skulle det vara relevant att göra en liknande studie inom andra säljande yrken än fastighetsmäklare. För att skapa mer förståelse kring dessa begrepps samband, skulle en liknande studie kunna utföras inom andra branscher. Även forskning som utgår mer ifrån kön eftersom vårt resultat indikerar på att attraktion påverkar olika hos män och kvinnor. Till sist en studie som kan utföras på samma sätt som denna studie, men med mer fokus på ålder och dess påverkan.
|
162 |
Obligatoriska ansvarsförsäkringar : deras ändamål och ändamålsenlighet / Compulsory third party liability insurances-their purpose and accordance with that purposeLandoff, Jörgen January 2004 (has links)
<p>This paper treats the differences in terms of insurance between optional and compulsory third party liability insurances. It also treats the purpose of the compulsory third party liability insurances and their accordance with that purpose. The primary purpose of the optional third party liability insurance is to ensure the policyholder financial resources to cover possible claims for damages. </p><p>The primary purpose of the compulsory third party liability insurance is to render possible the compensation of a third party for damage done. The policyholders financial ability to pay damages is of subordinate interest, and the purpose of compulsory third party liability insurances is thus twofold. Estate agents, insurance agents and accountants are required by law to have a third party liability insurance linked to their enterprises. </p><p>The terms of the compulsory third party liability insurances are, unlike the optional insurances, dictated by the legislator. As a result, the compulsory insurance has not been developed at the same pace as the optional. This is a consequence of an unwillingness on behalf of the authorities, to compromise and to adapt the third party liability insurance in order to make it more in accordance with its purpose. Therefore, the insurance companies have also been less inclined to grant insurance on the exposed premises, which has resulted in the above-mentioned enterprise-owners risking insurance distress. </p><p>The legislation of each trade offers the possibility to leave other security than the holding of a compulsory third party liability insurance to protect the third party. According to this paper, this possibility has not been enough emphasised. The conception"third party protection"should, according to the author, be emphasised in each legislation, irrespective of the form chosen. The risk exposure the enterprise-owners are exposed to can cause problems for the insurance companies in determining what liabilities should be covered by the compulsory third party liability insurance. Damage prevention activities are carried out to different extent within each trade organisation, but compulsory third party liability insurances are better suited within legislations where the insurance companies have good control over the proportions of the damages and as a result can assess the risk of damage more easily.</p>
|
163 |
Fastighetsmäklarens kundmöte med den säljande kunden : - En fallstudie av MäklarhusetAndersson, John, Pålsson, Andreas January 2010 (has links)
<p>Kommunikation, kompetens, förtroende och engagemang är alla viktiga faktorer förfastighetsmäklaren som påverkar kundmötet. Fastighetsmäklaren ska arbeta aktivt medvariablerna för att få vetskap om och tillfredsställa den säljande kundens önskemål. Ennoggrant utförd behovsanalys av kunden tillsammans med ett individuellt anpassat kundmöteär faktorer som påverkar kundens tillfredsställelse i positiv bemärkelse. Studien bevisar attvariablerna samverkar och påverkar antalet nöjda kunder inom fastighetsmäklarbranschen.</p> / <p>Communication, competence, trust and commitment are all important factors forthe real estate agent which affects the customer meeting. The real estate agent will workactively with the variables in order to obtain the knowledge and satisfaction of the sellingcustomer’s wishes. A superficial analysis of needs out of the customer and a personalizedcustomer meeting are factors that affect customer satisfaction in the positive sense. The essayproves that the variables interact and affects the number of satisfied customers within the realestate industry.</p>
|
164 |
Mäklarens väg till framgång : Taktik och metod för resultat- och vinstmaximeringJohansson, Gustav, Svensson, Christofer January 2010 (has links)
<p>Titel: Mäklarens väg till framgång - Taktik och metod för resultat och vinstmaximering.</p><p><p><p><strong><p>Datum:</p></strong>2010-04-25</p><p><strong><p>Författare:</p></strong>Christofer Svensson Gustav Johansson</p><p><strong><p> Företag:</p></strong>Fastighetsbyrån, Svensk Fastighetsförmedling, M2, ERA, Bjurfors och HusmanHagberg</p><p>Nyckelord: Fastighetsmäklare, Förtroende, Bostadsrätter, Försäljningsprocess, Lockpriser, Kommunikation, Homestyling, Budgivning och Utgångspris</p><p>Problem: Hur kan fastighetsmäklare i storstäder med hög bostadsomsättning genom taktik och metod påverka sitt resultat?</p></p><p><p>Syftet med denna uppsats är att förklara tillvägagångssättet för hur fastighetsmäklare arbetar för att uppnå det maximala resultatet genom olika taktik- och metodval.</p></p><p><p><p>Metod: Vi har i vår uppsats valt att använda oss av den kvalitativa metoden då den lämpar sig bäst när det gäller insamling av data i vår empiri. Detta genomför vi genom djupgående intervjuer med fastighetsmäklare verksamma i Göteborg och som mestadels arbetar med upplåtelseformen bostadsrätt.</p></p></p></p><p>Slutsats: Bostadsrättens utgångspris sätts i de flesta fall till marknadsvärdet. Det beräknas huvudsakligen med ortsprismetoden och efter bostadsrättsföreningens ekonomi som i sin tur styr månadsavgiften. Dessa anser vi vara mest tillförlitliga när det gäller att göra en korrekt bedömning av marknadsvärdet. Den öppna budgivningen är den som tillämpas i Göteborg. Den känns helt klart som den bättre varianten jämfört med den slutna. För att kunna utföra en bra försäljning 4</p>
|
165 |
Hur säljare gör sitt val av fastighetsmäklare : en undersökning utförd i Stockholmsområdet / How vendors make their choice of estate agent : an examination of the area of StockholmTempelman, Ulrika January 2007 (has links)
<p>This essay puts its focus on examining vendors’ underlying decision criterias when choosing an estate agent at the purpose of selling an apartment. The purpose is on one hand to expound the knowledge of the vendor’s decision process and on the other hand to evaluate how the choice of an estate agent is perceived to the vendor. By nine interviews we explored what reasons made vendors choose their agents and whether they were contented with their choice. The respondent’s first impression of the estate agent is the most determining for their final choice. According to the respondents the attitude of the agent was concluding their choice. Whether the respondents were satisfied with their agents or not was due to several elements. Finally, the most important factor was how much money the vendor got for the sale of his apartment.</p> / <p>Uppsatsen fokuserar på att undersöka hur säljare tänker när de ska välja fastighetsmäklare inför en bostadsförsäljning. Syftet är att dels utveckla kunskapen kring säljarens beslutsprocess och dels att utvärdera hur valet av mäklare upplevs av säljaren. Genom nio intervjuer framkom på vilka grunder säljarna valde mäklare och om de var nöjda med sitt val av mäklare eller inte. Respondenternas första intryck av mäklaren blev i de flesta fall avgörande för deras val. Enligt respondenterna var det mäklarens attityd som avgjorde valet. Om respondenterna blev nöjda med mäklaren berodde på flera faktorer. Den viktigaste faktorn var hur mycket pengar säljaren till slut fick för sin bostad.</p>
|
166 |
Val av fastighetsmäklare : En jämförelse småstad/storstad / Choice of estate agent : A comparison small town/large cityJonsson, Petra, Rönn, Lena January 2008 (has links)
<p>The number of new estate agent offices is increasing yearly and each year many hundred new estate agents graduate. The comparing of estate agents by sellers has perhaps been most common in larger cities, but as competition has increased even in smaller towns we experience that it has become a common phenomenon even there. We both come from a small town but are not afraid of the idea of moving to a larger city as newly qualified estate agents. We ask ourselves, which are the determining factors in the choice of a estate agent in a large city as opposed to a small town? Can we see any differences? The purpose with this essay is to give us added knowledge about which factors private persons consider to be important in their choice of an estate agent when selling a house.</p><p>The body of information is based on two parallel surveys, one in Hudiksvall and one in Stockholm, together with interviews of people in this line of business. The theory that the essay is based on is largely derived from communications within the service industry. We describe the nature of the services offered, interactive and external communications, quality and customer satisfaction. The conclusion demonstrates that it is the estate agent’s behaviour, his trustworthiness, knowledge and commitment that is most prominent in both places. However certain factors seem to be more important in Hudiksvall than in Stockholm, and vice versa.</p><p>Some of the factors that seem more important in Hudiksvall are the reputation and image of the estate agent office and also the valuation and pricing of the house. In Stockholm, the design of the object description, the trademark and the experience of the estate agent has been ranked higher. We have also noticed that an earlier experience of the restate agent has been significant in both cities. That is most evident in Hudiksvall where about half of the people had met the estate agent on earlier occasions.</p> / <p>Tillskottet av nya mäklarkontor ökar årligen och varje år examineras flera hundra nya fastighetsmäklare. Att säljare jämför fastighetsmäklare har kanske varit vanligast i storstäderna, men i takt med att konkurrensen hårdnar även på mindre orter upplever vi att det blivit ett allt vanligare fenomen även där. Vi kommer båda från en småstad och är inte främmande för tanken att flytta till en större stad som nyutexaminerade fastighetsmäklare. Vi frågar oss vilka faktorer som är avgörande vid valet av fastighetsmäklare i en storstad kontra småstad? Kan vi se några skillnader? Avsikten med uppsatsen är att ge oss en ökad kunskap om vilka faktorer privatpersoner anser viktiga vid valet av fastighetsmäklare vid en villaförsäljning.</p><p>Materialet bygger på två parallella enkätundersökningar, en i Hudiksvall och en i Stockholmsamt intervjuer med branschfolk. Teorin som uppsatsen baseras på är till största delen hämtad från kommunikation inom tjänsteföretag. Vi beskriver tjänsters karaktäristiker, interaktiv och extern kommunikation, kvalitet och kundtillfredsställelse. Slutsatsen visar att det som är mest framträdande på båda orterna är fastighetsmäklarens uppträdande, dennes trovärdighet, kunskap och engagemang. Däremot tycks vissa faktorer vara av större betydelse i Hudiksvall än i Stockholm och omvänt.</p><p>Några av de faktorer som tycks viktigare i Hudiksvall är mäklarkontorets rykte och image, samt värdering och prissättning av villan. I Stockholm däremot har objektsbeskrivningens utformning, varumärket och mäklarens rutin rankats högre. Vi har också noterat att en tidigare erfarenhet av fastighetsmäklaren har stor betydelse på båda orterna. Mest tydligt är detta i Hudiksvall där lite drygt hälften av kunderna mött fastighetsmäklaren i ett tidigare sammanhang.</p>
|
167 |
Förtroendets betydelse : en studie av fastighetsmäklares syn på förtroende i förmedlingsprocessen / <em></em><em></em>The meaning of trust : a studie of the real estate agents vision of trust intermediations processSjölund, Victor, Wesslén, Jerker January 2009 (has links)
<p><em> </em></p><p><p><strong><strong><strong><strong>Syfte:</strong><p>Uppsatsens syfte är att ge en bild av fastighetsmäklares syn på förtroendets betydelse under förmedlingsprocessen.</p><strong><p>Metod:</p></strong><p>Studien är uppbyggd kring en kvalitativ metod med intervjuer. Teorin grundas på tidigare forskning och litteraturstudier.</p><strong><p>Resultat & slutsats:</p></strong><p>Förtroende är ett abstrakt uttryck, som är unikt för varje individ. Kundens förväntningar på den utförda tjänsten är fastighetsmäklarens viktigaste styrredskap i strävan efter nöjda och återkommande kunder. Fastighetsmäklarna i studien är alla väl medvetna om betydelsen av ett förtroendeingivande arbetssätt.</p><strong><p>Förslag till fortsatt forskning:</p></strong><p>En idé till fortsatt forskning är att undersöka fastighetsmäklarnas passivitet när det gäller återkoppling efter avslutad affär. Vilka konsekvenser får det?</p><strong><p>Uppsatsens bidrag:</p></strong><p>Arbetet ger en bild av förtroendets betydelse i förmedlingsprocessen. Vi har visat att kundens förväntningar är mäklarens viktigaste styrredskap.</p><strong><p>Nyckelord:</p></strong><p>Fastighetsmäklare, förtroende, förväntningar, risk, upplevd kvalitet, rykte, rekommendationer, word of mouth.</p></strong></strong></strong></p><p> </p></p>
|
168 |
Fastighetsmäklare - bättre än ryktet / Real Estate Agents - better than their reputationMagnusson, Emma, De Basso, Maria January 2009 (has links)
<p><strong>Syfte:</strong> Vi som studerar till fastighetsmäklare ser att fastighetsmäklarbranschen har hamnat i dålig dager. En tes vi har är att detta till stor del beror på media. En annan tes är att de flesta gliringar gentemot yrkesrollen kommer från personer som saknar erfarenhet av fastighetsmäklare. När vi tog del av statistik som tvärtemot visade att fyra av fem kunder var nöjda med sin fastighetsmäklare, bestämde vi oss för att undersöka saken djupare. Syftet med arbetet är att verifiera eller falsifiera våra två teser. Ytterst är vårt syfte att problematisera det negativa ryktet som fastighetsmäklarbranschen tycks ha.</p><p><strong> </strong><strong>Metod: </strong>Vi har använt oss av kvalitativ metod med intervjuer som bas för arbetet. Genom ett stort antal respondenter, uppdelade i två grupper, har vi kunnat göra jämförelser, både inom gruppen och mellan de två grupperna. Vi valde att intervjua bekanta till oss för att få så sanningsenliga svar som möjligt. Vi har utgått ifrån en, av oss, färdigformulerad frågemall för att sedan låta respondenten prata fritt kring frågorna. Utifrån respondenternas svar har vi lyft fram det primära budskapet från båda grupperna för att sedan diskutera dessa i uppsatsen.</p><p><strong> </strong><strong>Resultat & slutsats:</strong> Majoriteten av nyheterna som media tar upp är negativa och när en yrkesgrupp som fastighetsmäklare är ständigt återkommande skapas misstankar i människors medvetna och undermedvetna. Vår undersökning har visat att de som saknar egen erfarenhet av fastighetsmäklare i regel har fått sina värderingar från hörsägen och media. Det är också de som är mest fördomsfulla mot fastighetsmäklare. De som har erfarenhet tycker i regel bra om enskilda fastighetsmäklare men har fortfarande kvar en del fördomar gentemot branschen i stort. Undersökningar har visat att den övervägande majoriteten av säljare och köpare är nöjda med fastighetsmäklare och det stämmer alltså inte överens med den negativa bild som media sänder ut.</p><p><strong> </strong><strong>Förslag till fortsatt forskning: </strong>Då vi inte har fördjupat oss i vad det är som gör kunder nöjda med fastighetsmäklare kan ett förslag till fortsatt forskning vara<strong> </strong>att fördjupa sig i vad det innebär att vara nöjd med sin fastighetsmäklare.</p><p><strong> </strong><strong>Uppsatsens bidrag:</strong> Vår förhoppning är att denna studie ska bidra till en ökad medvetenhet angående problematiken med det negativa ryktet som fastighetsmäklarbranschen tycks ha.</p> / <p><strong>Aim:</strong> We, studying to become Real Estate Agents, have got the notion that the Real Estate market has a bad reputation. One thesis we have is that this has a lot to do with the media. Another thesis is that most of the sneers towards the profession come from people who lack experience with Real Estate Agents. When we took part in statistics that, on the contrary, showed that four out of five clients were satisfied with their Real Estate Agent, we decided to examine the issue deeper. The aim with the thesis is to verify or falsify our two hypotheses'. The primary aim is to problemize the negative reputation that the industry of Real Estate Agents seem to have.</p><p><strong> </strong><strong>Method:</strong> We have used a qualitative method by conducting interviews as bas for the study. With a large number of people to interview, divided into two groups, we have been able to make comparisons both within the groups and between the two groups. The interviews were conducted with our acquaintances with the intent of reaching answers as truthful as possible. We used a preconstructed list with questions from which they could answer freely and then we chose to discuss the primary messages from both groups in our paper.</p><p> <strong>Result & Conclusions: </strong>The majority of news that is brought up in the media is negative and when a group of professions, like Real Estate Agents, are constantly reoccurring it creates suspicions in people's minds. Our research has shown that those who lack experience get their values from hearsay and the media and they are also the most prejudice. Those with experience have a positive, attitude in general, towards single Real Estate Agents but they are still prejudice towards the industry. Studies have shown that most sellers and buyers are content with Real Estate Agents. This is not in agreement with the negative picture that the media show.</p><p><strong> </strong><strong>Suggestions for future research: </strong>We have not thoroughly examined what it means for a client to be content with his Real Estate Agent. This could be a suggestion for future research.</p><p><strong> </strong><strong>Contribution of the thesis: </strong>Our hope is that this study will contribute to an increased awareness regarding the problems with the negative reputation that the industry of Real Estate Agents seem to have.</p>
|
169 |
Fastighetsmäklare : varför så dåligt rykte?Avalinejad-Bandari, Marziyeh January 2009 (has links)
<p><strong>Aim:</strong> Many people react negatively when they find out that I work as an estate agent. They believe that estate agents earn more money then they should. What many do not know is how hard we must work and that it doesn´t suit someone who is looking for an 8-17 work. As an estate agent I thought it would be interesting to found out why the estate agents have such a bad reputation.</p><p><strong>Method:</strong> This essay is based on the interviews with estate agents and branch organizations but also on newspaper articles about real estate agents. Theory is collected marketing, where I have concentrate on concepts of branding, positioning, communication and image.</p><p><strong>Result & Conclusions: </strong>The factors, which I found in my investigation, that have an effect to the bad reputation are; media, commission, the customers and the bidding. These four factors have utmost importance for the reputation of estate agents. For estate agent to become a strong brand, the estate agents need to concentrate on the communication to the customers and make sure that there will be no misunderstanding. The estate agents must found a good and unique position and make a strong place in the customer’s consciousness. To do that as an estate agent, you have to take care of your clients and make sure that you create a good relation to them.</p><p><strong>Suggestions for future research: </strong>How can the bad reputation turn to a good reputation? More is need to be said about this. How can the brand estate agent get more positive touch?</p><p><strong>Contribution of the thesis: </strong>The contribution of the essay is to give a picture of the bad reputation estate agents have to deal with and how it have become. The contribution is furthermore to give a balanced picture of the profession of estate agency. </p> / <p><strong>Syfte</strong>: Många reagerar negativt när de får reda på att jag jobbar som fastighetsmäklare. De anser att fastighetsmäklarna tjänar alltför mycket lättförtjänta pengar. Vad många inte vet är hur hårt man får jobba och att yrket vanligtvis inte passar någon som letar efter ett 8- 17 jobb. Som fastighetsmäklare tyckte jag att det vore intressant att försöka ta reda på varför fastighetsmäklarbranschen har fått ett sådant dåligt rykte.</p><p><strong>Metod:</strong> Underlaget för denna uppsats grundar sig på intervjuer med fastighetsmäklare och branschorganisationer, samt en mängd tidningsartiklar rörande fastighetsmäklare. Teoretisk är basen inom marknadsföring, där jag koncentrerat mig på begrepp som varumärke, positionering, kommunikation och image.</p><p><strong>Resultat & slutsats:</strong> Faktorer som jag under min undersökning har kommit fram har bidragit till det dåliga ryktet är; media, provision, kunderna och budgivning. Dessa fyra faktorer har stor betydelse för fastighetsmäklarnas rykte. För att fastighetsmäklare ska bli ett starkt varumärke måste mäklarna koncentrera sig på kommunikationen med konsumenterna - att se till att det inte blir några missuppfattningar. Fastighetsmäklarna måste hitta en stark plats i kundens medvetande. För att kunna lyckas som fastighetsmäklare gäller det att ta hand om kunderna och skapa ett bra rykte och en god relation med dem.</p><p><strong>Förslag till fortsatt forskning:</strong> Hur kan det negativa ryktet förbättras? Hur kan varumärket fastighetsmäklare få en mer positiv laddning?</p><p><strong>Uppsatsens bidrag:</strong> Uppsatsen bidrag är att ge en bild av det dåliga rykte som fastighetsmäklare har att brottas med och hur det har uppstått. Bidraget är vidare att arbetet nyanserar bilden av en fastighetsmäklares yrke och vardag.</p>
|
170 |
Fastighetsmäklarens marknadsföring av objektet : Objektannonsens utveckling / Real estate marketing : the advertisements developmentBakken, Emely January 2010 (has links)
<p><strong>Syfte: </strong>Syftet med denna uppsats är att utvärdera utvecklingen av objektannonser i mäklarbranschen genom tiden, vad gäller utformning av annonser och val av mediekanaler. Syftet är även att försöka utläsa om fastighetsmäklaren marknadsför objektet så som marknadsföringsteorin säger att man bör marknadsföra en produkt.</p><p><strong>Metod: </strong>Metoden som används är att samla primärdata genom att göra en jämförelse mellan objektannonser från år 1990 med objektannonser från år 2009. Därefter har primärdata samlats in med hjälp av kvalitativa intervjuer med fastighetsmäklare såväl som med experter som besitter stora kunskaper inom området. Sekundärdata som används är hämtad från litteratur och Internet. <em> </em></p><p><strong>Resultat & Slutsats: </strong>Uppsatsens resultat visar att dåtidens fastighetsmäklare inte hade tillräckliga marknadsföringskunskaper för att marknadsföra objektet. Utvecklingen har dock gått framåt och idag besitter de den kunskap som krävs för att marknadsföra ett objekt så som marknadsföringsteorin säger att man bör marknadsföra en produkt. Denna slutsats baseras på jämförelsen av annonser. Slutsatserna styrks ytterligare med hjälp av expertutlåtanden och av fastighetsmäklarna själva.</p><p><strong>Förslag till fortsatt forskning: </strong>Vad denna uppsats inte tar upp, men som skulle vara intressant att undersöka, är hur fastighetsmäklare använder dagstidningar för att marknadsföra sig själva och deras kontor. Det skulle även vara intressant att göra en jämförelse av objektannonser mellan olika länder, såsom USA och Sverige.</p><p><strong>Uppsatsens bidrag: </strong>Uppsatsen har bidragit till ett konstaterande att utvecklingen av fastighetsmäklarens marknadsföring av objekt har utvecklats på flera olika plan de senaste 19 åren.</p> / <p><strong>Aim: </strong>The purpose of this study is to evaluate the differences how gets on advertisements in the real estate industry and see how they have developed during the last 19 years when it comes to design an advertisement (layout) and media channel selection.</p><p>The purpose is also to try to understand if the real estate agents own think that they market the house in the best way in order to get the prospective buyer to buy.</p><p><strong>Method: </strong>To collect the primary data I will do a comparison between advertisements in 1990 and 2009. I have done qualitative interviews with real estate agents but also collect expert opinions from marketers which are well informed in advertising matters. I have collect secondary data from books, Internet and also from old and new newspapers.</p><p><strong>Result & conclusion: </strong>This study shows that the real estate agent two decades ago did not have enough knowledge of how to market a house. However, there has been a considerable progress since than. Today real estate agents have the necessary knowledge for marketing a house. The conclusions are based on the comparison of advertisements. Marketing experts and real estate agents confirm this conclusion.<strong> </strong></p><p><strong></strong><strong>Suggestion for future research: </strong>It would be interesting to investigate how real estate agents use newspaper advertising to market themselves and their offices. Furthermore, it would be interesting to make an comparison between advertising in two different countries, e.g. the US and Sweden.</p><p><strong>Contribution of the thesis: </strong>This study shows that the development of advertisement have advanced during the last 19 years. This can establish.</p>
|
Page generated in 0.0447 seconds