Spelling suggestions: "subject:"grundskollärare""
11 |
Skadeståndsrätt - kränkning : Om grundskolelärares möjlighet att erhålla kränkningsskadeståndHarlin, Alexander January 2012 (has links)
The purpose of this thesis is to investigate if elementary school teachers are a vulnerable professional group and if elementary school teachers should be mentally prepared for abusive treatment. Thus determine whether the reduced possibility for certain professionals such as police officers and order guards to obtain compensation for abusive treatment also shall apply for elementary school teachers. To reach that purpose, first the concept of abusive treatment and how compensation for abusive behavior becomes topical have to be straighten out. Then follows an analysis of both the lower possibility to obtain compensation for abusive treatment, but also how elementary teachers can be mentally prepared abusive treatment. It turns out in the conclusion that elementary school teachers are considered vulnerable in relation to the specifications of their work environment and because of that elementary school teachers must be deemed to have knowledge of that they may be subject to abusive treatment. Therefore I believe that elementary school teachers as certain professionals like police officers and order guards may not be granted compensation for every situation of abusive treatment, a lower limit must apply. / Syftet med uppsatsen är att utreda och besvara om grundskolelärare är en utsatt yrkesgrupp samt om grundskolelärare ska anses mentalt förberedda mot kränkningar. Därmed konstatera om den minskade möjligheten för vissa yrkesgrupper såsom poliser och ordningsvakter att erhålla kränkningsskadestånd också ska gälla för grundskolelärare. För att uppnå syftet har först kränkningsbegreppet och hur skadestånd på grund av kränkning kan bli aktuellt utretts. Sedan följer en analys av dels den undre gränsen som Högsta domstolen stadgade gällande möjlighet till skadestånd vid kränkning av särskilda yrkesgrupper och dels hur grundskolelärare kan anses mentalt förberedda mot kränkningar. Det visar sig i slutsatsen att grundskolelärare ansetts utsatta i förhållande till den specifika arbetsmiljö de arbetar i och på grund av att grundskolelärare måste anses ha vetskap om att de kan bli föremål för kränkande behandling. Därför vill jag påstå att grundskolelärare såsom vissa andra yrkesgrupper bland annat poliser och ordningsvakter inte kan medges skadestånd vid varje kränkande situation utan att någon undre gräns måste gälla.
|
12 |
Demokrati i lärarens vardag : En kvalitativ studie om grundskolelärares uppfattningar om och erfarenheter av hur demokratiska värderingar uppnås hos elever / Democracy in teacher’s everyday work : A qualitative study of elementary school teachers’ opinions about and experiences of how students attain democratic valuesAndersson, Andreas, Björk, Nicklas January 2010 (has links)
Att demokrati är ett mångfacetterat begrepp är en utgångspunkt för denna studie. Tolkningsfriheten av demo-krati är stor – både i samhället och inom skolväsendet. Ett intresse för studien är att undersöka vad lärare lägger för innebörd i begreppet demokratiska värderingar, men även hur förutsättningar skapas för att demokratiska värden ska genereras, hur demokratiska värden utvärderas samt varför lärarna tycker att demokratiarbetet är viktigt är aspekter som denna studie belyser. Åtta lärare deltog i studien, varav hälften arbetade inom årskurs 6 och resterande hälft i årskurs 9. Det över-gripande syftet är att söka likheter och skillnader mellan lärares syn på demokratiarbetet i dessa årskurser. Den kvalitativa intervjun användes för att samla in studiens material, medan ett fenomenografiskt och idéanalytiskt förhållningssätt har använts för att analysera materialet. Robert A. Dahls demokratiteorier ligger till stor grund för studiens analys. Slutsatsen för studien är att lika värde är centralt för demokratiska värderingar bland lärare, men även rättigheter och skyldigheter har en stark position. Dialogen och lyssnandet är återkommande faktorer för både hur demokratiska värderingar skapas och även hur det utvärderas. Att lägga en grund för det framtida samhället är en bidragande orsak varför demokrati-arbetet är viktigt, samt att den kollektiva gemenskapen är prioriterad framför det individualistiska förhållnings-sättet.
|
13 |
Integrering av särskola i grundskola : Grundskolelärarnas syn på individintegreringAndersson, Kristin January 2009 (has links)
Syftet med denna rapport är att ta reda på hur dagens grundskolelärare ser till individintegrering av särskoleelever i grundskolan. Det handla om hur lärarna känner vid en individintegrering och om deras kunskaper innan och efter. Då grundskolans och särskolans uppnåendemål skiljer sig från varandra är det också intressant att höra hur lärarna lägger upp sin undervisning utefter dessa. Men det handlar också om hur integreringarna har påverkat deras arbetssituation och arbetstid. Här är det intressant att titta på lärarnas syn på kommunens och skolledningens hjälp, hur lärarna uppfattar hjälpen och stödet. Genom att titta på tidigare forskning som litteratur, avhandlingar och artiklar bildas en grund till arbetet. För att ta reda på ovanstående görs intervjuer med grundskolelärare. Lärarna kommer från olika kommuner vilket ger en möjlighet att se vilken hjälp de olika kommunerna gett lärarna och skolorna i deras arbete med eleverna. Många lärare känner sig till en början osäkra och oroliga över att inte klara uppgiften att ha en individintegrerad elev i klassen. Men med hjälp som t ex assistenter och vidare/fortbildning från både kommun och skolledning och med stöd från arbetskamrater har det gått bra. Lärarna berättar att alla barn har olika behov och att man lär sig ganska snabbt vilket barn som behöver extra stöd i de olika ämnena.
|
14 |
Högläsning- ett tråkigt moment i undervisningen eller ett positivt tillfälle för inlärning? : - En kvalitativ intervjustudie som jämför några elevers inställning till högläsning i förhållande till några grundskolelärares syfte med högläsning.Laakso Lindgren, Felicia, Sillén, Josefine January 2017 (has links)
Syftet med studien är att undersöka och jämföra några elevers uppfattningar med högläsning i förhållande till några grundskolelärares syfte med högläsning. Med en utgångspunkt i syftet motiveras metoderna observation och semistrukturerade intervjuer som aktuella för studien. Fyra grundskolelärare och fyra elever till respektive grundskolelärare har valts ut för intervjuer och observationer. Resultatet visar att grundskolelärare har olika syften med högläsning samt att elevernas upplevelser av högläsning varierar. I resultatet presenteras även de likheter och skillnader som framkom mellan elevernas uppfattningar och grundskolelärarnas syfte.
|
15 |
Didaktiska överväganden inom de samhällsorienterandeämnena.I relation till samhällets och skolans genusordningNederman, Elin, Österman, Helen January 2021 (has links)
Denna uppsats syftar till att belysa och diskutera lärares didaktiskaval i arbetet med samhällsorienterande ämnen i förskoleklass upp tillårskurs tre. De didaktiska valen diskuteras i relation till samhälletsoch skolans genusordning.Studien bygger på kvalitativa semistrukturerade intervjuer avsex grundskolelärare från olika skolor, som alla är verksamma inomårskurs f-3. I analysen av lärarnas didaktiska val inomsamhällsorienterande ämnen har olika teman vuxit fram. De två mestövergripande är hur läraren väljer att undervisa samt hur lärarenpåverkas av samhällets genusordning.I vår studie framkommer det att lärarna arbetar utifrån enelevcentrerad undervisning som kombinerar teori och praktik.Undervisningen ska även ha en verklighetsanknytning utifrån barnetsperspektiv med ett ändamål att förbereda eleverna för vuxenlivetsamt att uppnå kursmålen i läroplanen. Något annat som lyfts fram äratt lärarna väljer material med en genus- ochjämställdhetsmedvetenhet.
|
16 |
Hur använder lärare sina kunskaper i sin undervisning om platsvärde? : - En kvalitativ studie med lärare i årskurs 1-3 / How do teachers use their knowledge when they teach place value? : A qualitative study of teachers in grades 1-3.Ånfors, Fanny January 2020 (has links)
Syftet med studien är att ge en bild av hur lärare använder sina kunskaper när de planerar, genomför och utvärderar sin undervisning om platsvärde. Studien grundar sig i Shulmans sex processdelar om hur lärares kunskaper kommer till uttryck när de planerar lektioner. För att besvara syfte och frågeställningar används kvalitativa semistrukturerade intervjuer med lärare verksamma i årskurs 1-3<img src="file:///C:/Users/FANNYN~1/AppData/Local/Temp/msohtmlclip1/01/clip_image002.png" />. Resultatet visar att lärarna använder flera olika metoder i sin undervisning och att deras kunskaper används på flera olika sätt när de planerar, genomför och utvärderar sina lektioner, bland annat genom de grundkunskaper de har och vilka anpassningar de gör. Slutsatsen i studien är att lärarna till stor del följer de sex olika processdelarna som Shulman (1987) presenterat. / The aim of this study is to give insights in how teachers use their knowledge when they plan, conduct and evaluate their teaching of place value. The study is founded in Shulman’s six components of the process in teachers’ planning of teaching. The choice of method is semi structural qualitative interviews with teachers within the grades 1-3. The result shows that the teachers use different ways to teach and that they use their knowledge in different ways as they plan, execute and evaluate their lessons, including the basic knowledge they use and the adjustments they make in their education. It is also found that the teachers by most part follows Shulmans (1987) six components.
|
17 |
"Jag tror det är en jättevinst med handledning." : En studie med fenomenologisk ansats om grundskolelärares levda erfarenhet av handledning ledd av specialpedagog.Andersson, Magdalena, Nordling, Marie January 2021 (has links)
Syftet med studien är att undersöka hur grundskolelärares levda erfarenhet av handledning ledd avspecialpedagog ser ut. Studien har en fenomenologisk ansats byggd på åtta semistruktureradeintervjuer med grundskolelärare, vilka uppgivit att de har erfarenhet av handledning ledd avspecialpedagog. Eftersom studien har en fenomenologisk ansats har vi valt att utgå från Giorgiosanalysmetod med syfte att hitta väsentliga teman för att nå fram till den så kallade essensen avfenomenet. Vi har funnit att essensen utgörs av sju teman, vilka är handledningens ramar, anledningtill handledning, förväntningar på handledning, handledningens verklighet, missnöje, svårigheter ochmotstånd, vad handledning bidragit till och vinst för elever.Resultatet visar att de lärare som intervjuats uppfattar handledningsbegreppet som rådgivandegrupphandledning, vanligtvis ledd av extern specialpedagog. Utifrån litteratur som behandlarhandledningsbegreppet framkommer att begreppet handledning är svårdefinierat. En slutsats vi kan draär att ansvaret att klargöra begreppet handledning framför allt vilar på specialpedagogen i sin roll somhandledare gällande att tydliggöra ramar och syfte för handledningen. Det kan skapa realistiskaförväntningar på handledningen. Vidare framkommer att informanterna i studien överlag är nöjda medden handledning som de erfarit, men uppger att vissa kollegor visat på motstånd. Informanternaupplever att handledningen de erfarit bestått av råd och tips, bekräftelse och stöttning samt insikt ochkunskap. Detta uppges ha bidragit till vidareutveckling av deras lärarprofession. Handledningensbidrag kan därför anses vara långvarig. Informanterna uppger att den handledning de fått även gynnatelever, därmed bör handledning prioriteras inom skolan, både för lärare och elevers skull.
|
18 |
Subitiseringsförmågans påverkan av en mängd elements arrangemang : En kvalitativ studie med elever i åk 1 / The effect of a variety of objects’ arrangement on the ability to subitize : A qualitative study with pupils in first gradeOlsson, Julia January 2021 (has links)
Syftet med denna studie är att ge en bild av hur en mängd elements avstånd påverkar elevers subitiseringsförmåga samt vilka subitiseringsaspekter som gör sig synliga under subitiseringsprocessen. Studien har sin utgångspunkt i MacDonald och Wilkins teori om de sju subitiseringsaspekterna som finns. För att besvara studiens syfte och frågeställningar används kvalitativa semistrukturerade intervjuer med en elevgrupp i årskurs 1. Resultatet visar att arrangemanget har en påverkan på elevers subitisering, men även att det är mer förekommande att de perceptuella subitiseringsaspekterna nyttjas. Slutsatsen i studien är att ett längre avstånd mellan elementen har en negativ effekt på elevernas subitiseringsförmåga samt att de konceptuella subitiseringsaspekterna nyttjas mer sällan än de perceptuella subitiseringsaspekterna. / The purpose of this study is to provide a picture of how the space between a variety of objects’ affect the pupils’ ability to subitize and which aspects of subitizing become visible during the subitizing process. The study founded in MacDonald and Wilkins’ theory of the seven subitizing aspects. To answer the study’s purpose and framing of questions, qualitative semi-structured interviews with a group of pupils in first grade were chosen. The result shows that the arrangement has an impact on pupils’ subitizing, but it also shows that it is more common for the perceptual aspects to be used during subitizing. The conclusion of the study is that a larger space between the elements have a negative effect on the pupils’ ability to subitize and that the conceptual aspects of subitizing are used less often than the perceptual aspects of subitizing.
|
19 |
Konsten att arbeta utifrån två läroplaner- lärares inkluderade arbete och behov av stödKarlsson, Monika January 2020 (has links)
grundskolelärare, grundsärskola, inkludering, semistrukturerade intervjuer, stöd
|
20 |
Friskfaktorer i läraryrket : En regressionsanalys om psykosocial arbetsmiljö, välmående och stress hos grundskolelärare / Health factors in the teaching profession : A regression analysis of the psychosocial work enviroment, wellbeing and stress of primary school teacherLyckesol, Angelica January 2017 (has links)
En enkätundersökning genomfördes vars syfte var att undersöka om det fanns en relation mellan grundskolelärares arbetsbetsrelaterade krav, kontroll, socialt stöd och subjektivt välmående. Syftet var också att undersöka om det fanns någon relation mellan arbetsbetsrelaterade krav, kontroll, socialt stöd och upplevelse av stress. Urvalet bestod av 365 grundskolelärare. Enkäten besvarades via en länk som med mail skickades ut till de grundskolor som valde att delta i undersökningen. En länk lades också ut på olika Facebook grupper för att öka stickprovets storlek. Prediktorerna krav, kontroll och socialt stöd mättes med General Nordic Questionnaire for Psychological and Social Factors at Work (QPS Nordic-34+). Beroendevariabeln subjektivt välmående mättes med The Satisfaction with Life Scale (SWLS). Beroendevariabeln stress mättes med QPS Nordic-34+. Data analyserades i dataprogrammet SPSS med hjälp av en multipel regressionsanalys. Resultatet visade att krav, kontroll och socialt stöd signifikant predicerade grundskolelärarnas välmående. Vidare visade resultatet att krav och kontroll signifikant predicerade upplevelsen av stress. Socialt stöd predicerade inte upplevelsen av stress signifikant. Trots vissa begränsningar i undersökningen har slutsatsen gjorts att krav, kontroll och socialt stöd är av betydelse för lärares välmående. Arbetsrelaterade krav och kontroll kan förklara deltagarnas upplevelse av stress. Resultatet diskuterades i relation till tidigare genomförda studier. För vidare forskning gavs förslag om att använda en skala som också mäter externa krav som kopplas ihop med grundskolelärares sociala interaktion med elever och deras vårdnadshavare. / A survey was constructed whose purpose was to examine if there was a relationship between the primary school teacher work-related demands, control, social support and subjective well-being. The aim was also to examine whether there was any relationship between work-related demands, control, social support and experience of stress. The sample consisted of 365 primary school teacher. The questionnaire was answered by a link as with email was sent out to the schools that chose to participate in the survey. A link was also posted on various Facebookgroups to increase the sample size. The predictors demands, control and social support was measured with the General Nordic Questionnaire for Psychological and Social Factors at Work (QPS Nordic-34 +). Dependent variable subjective well-being was measured with The Satisfaction with Life Scale (SWLS). Dependent variable stress was measured with QPS Nordic-34 +. Data were analyzed in the computer program SPSS using a multiple regression analysis. The results showed that demands, control and social support significantly predicted primary school teachers' well-being. The results also showed that demand and control significantly predicted the experience of stress. Social support predicted no experience of stress significantly. Despite some limitations in the study the conclusion has been made that the demands, control and social support are important for teachers' well-being. Work-related demands and control can explain participant’s experience of stress. The results were discussed in relation to previous studies. For further research a suggestion was to use a scale that also measures the external requirements linked with primary school teachers' social interaction with the pupils and their guardian.
|
Page generated in 0.0542 seconds